167 
og deres athængighed af ydre livsbetingelser samt idetmindste de 
hyppigste arters betydning i naturens husholdning. 
Af saadanne forskninger har det praktiske landvæsen høstet det 
største udbytte. Man har derfor grund til at tro, at der ogsaa, 
hvad havet angaar, kan findes principer, ved hvis hjælp den naturlige 
produktion kan udnyttes paa den hensigtsmæssigste maade. Dyrk- 
ningen af landjorden har til formaal med det mindst mulige udlæg og 
arbeide at erholde den størst mulige mængde nyttige produkter. Til 
dette øiemed er det frem for alt nødvendigt at komme paa det rene 
med det virkelige udbytte, som oceanet overhovedet, eller ogsaa kun 
bestemte dele deraf, kan levere i sammenligning med det dyrkede land. 
Kundskaben herom danner det sikreste grundlag ikke alene for en 
rationel drift af søfiskeri, men ogsaa for indsigten i havets hele stof- 
veksel. 
For det dyrkede land foreligger en paalidelig statistik, over ind- 
høstningerne. Saaledes leverer f. eks. 1 ha. england i Tyskland gjen- 
nemsnitlig 3120 kg. hø om aaret. For at kunne sammenligne dette 
udbytte med produktionen af plantesubstans paa en ligesaa stor flade, 
der er bevokset med bestemte slags brødkorn eller med dannelsen af 
plantesubstans i en dam af bestemt størrelse, maa man kjende den 
kemiske sammensætning af vedkommende planter. Man kan da sam- 
menligne de forskjellige planter direkte efter deres eggehvidegehalt, 
deres indhold at fedt o.s. v., endvidere ved fordøielsesforsøg bestemme 
deres  næringsværdi og endelig trække paralleler ogsaa i denne hen- 
seende. 
Vanskeligere og mindre nøiagtig er det at fastslaa den aarlige 
kjødproduktion pr. fladeenhed. Efter de af Viebahn givne 
data leverer 1 ha. dyrket land i Preussen 83.5 kg. oksekjød om aaret. 
Ligesaa kan man i vandet søge at fastslaa udbyttet: i damme, 
der fuldstændig kan udfiskes, kan man nemlig for det første veie den 
fangede fisk og derved undersøge, hvormeget der produceres pr. flade- 
enhed og aar. Endvidere kan man undersøge, hvormeget organisk sub- 
stans der aarlig produceres i form af planter paa et bestemt vandomraade. 
Værdierne af kjødproduktionen og produktionen af urnæring vil da 
staa i et bestemt forhold til hinanden. 
Kjødproduktionon kan med fuld sikkerhed kun bestemmes direkte 
ved saadanne fiskedamme, der kan tørlægges og som følge heraf fuld- 
stændig befries for fisk. Ifølge Susta leverer de allersletteste damme 
