176 
denne paafaldende modsætning mellem fastland og ocean? Man maa 
fremforalt stille sig tor øie, at planternes trivsel og dermed produk- 
tionen overhovedet ikke alene afhænger af belysningens styrke, men 
ogsaa i lige saa høi grad af de til disposition staaende næringsstoffe. 
Er et eneste af dem f. eks. det bundne kvælstof tilstede i for- 
holdsvis meget ringe mængde, saa er ogsaa produktionen sparsom. 
At man ogsaa i dette tilfælde har at gjøre med kvælstofforbindelser 
fremgaar ganske specielt deraf, at mængden af de næringsstoffe, som 
er tilstede i mindste mængde, maa afhænge sterkt af levende orga- 
nismer. Øiensynlig er forholdsvis ringe temperaturforskjelle af stor 
betydning for fordelingen af planktonmængderne. Disse temperatur- 
forskjelle har ogsaa stor indflydelse paa organismernes livsvirksomhed 
f. eks. paa havbakterierne, derimod paavirkes opløseligheden af de 
uorganiske næringsstoffer meget lidet heraf. Den egentlige aarsag til 
rigdommen i de kolde have og fattigdommen i de varme maa derfor 
formodentlig søges i den torskjellige trivsel af forraad- 
nelsesbakterierne i videre forstand og i den indflydelse, som 
disse bakterier har paa vandets gehalt af kvælstofforbindelser. 
Af disse bakterier udfolder de nitrificerende kun sin virksomhed 
i jordbunden ved temperaturer, der ligger over 5 grader. Selv om 
der nu i havet findes andre arter af nitrificerende og denitrificerende 
bakterier, der er tilpasset efter andre temperaturforholde, saa er det 
dog tilladt at gjøre den antagelse, at disse bakterier ikke mere er 
virksomme ved temperaturer, der ligger ved eller faa grader under nul. 
Men naar de denitrificerende bakterier i koldt vand ikke formaar at 
udfolde sin ødelæggende virksomhed, saa bliver det straks forstaaeligt, 
at de polare have er rigere paa næringsstoffer og derfor paa urværing 
end tropehavene, I en stor del af ishavet hersker der endog i hele 
vandmassen fra overfladen til bunden en temperatur af omtrent 0 eller 
lidt høiere selv om sommerne. Nord for en høideryg paa havbunden, 
som strækker sig tra Østgrønland over Island og Færøerne til Norge, 
er temperaturen paa bunden i almindelighed lavere end 09, Syd for 
ryggen er temperaturen i atlanterhavsbækkenet i store dyb i ethvert 
fald ogsaa kun lidet høiere end 09, fordi det kolde polarvand i dybet 
strømmer til ækvator, i 1000 meters dyb er imidlertid temperaturen 
allerede £4—5* og i dyb af mindre end 100 meter samt ved kysterne 
stiger den ganske betydeligt, saaat bakterierne netop i de produktive 
vandlag hele aaret igjennem i troperne finder gode livsbetingelser. I 
