Geografisk litteratur. 
Løffler: ,Omrids af geografien". Nærmest udarbeidet til 
brug ved forelæsninger. (Kjøbenhavn, 1898). 
Denne bog, som forfatteren, der er professor i geografi ved Kjø- 
benhavns universitet, kun kalder ,omrids", er et fortræffeligt arbeide, 
og det er meddeleren bekjendt, at den dygtige forfatter har lagt 
særdeles meget arbeide deri, saa at mangen kort bemerkning grunder 
sig paa et omhyggeligt studium af kilder. Fremstillingen er ligesaa 
smuk som indholdet er godt. HR: 
sEuropa*. En geografisk fremstilling af vor verdensdels natur 
og menneskeliv. Der indbydes nu til ny subskription paa dette danske 
verk, hvoraf 30 leveringer er udkommet. Af dets to redaktører, kand. 
Christensen og kand. Larsen, er den sidste, en overordentlig lovende 
ung geograf, for nogen tid siden afgaaet ved døden. Verket fort- 
sættes imidlertid som før under hr. Christensens dygtige ledelse. Det 
er et grundigt arbeide med en behagelig fremstilling, rigtig en kund- 
skabskilde for alle, der interesserer sig for fremmede lande. Det 
tredie bind, som endnu staar tilrest, bliver kanske det aller interes- 
santeste for os, saasom det skal ,lade os se ind ad vore egne vin- 
duer*, idet det vil behandle Skandinavien. Hertil er erhvervet ogsaa 
en norsk medarbeider, nemlig dr. A. M. Hansen. H. R. 
Refsdal: ,Atlas over Norge for skole og hjem". (Bergen 
1898). 
Dette lille arbeide, der kun koster 75 øre, har ikke tiltrukket 
sig den opmerksomhed, som det fortjener. Grunden maa søges deri, 
at det, sandsynligvis formedelst den billige pris, har faaet et typo- 
grafisk udstyr af temmelig tarveligt slags. Hr. Refsdal, en af Bergens 
dygtige folkeskolelærere, viser sig imidlertid at have særdeles godt 
greb paa kartografisk fremstilling. Navnlig er hans fremstilling af 
vort lands bebyggelsesforhold meget heldige, og ønskeligt skulde det 
være, om man fra hans haand engang kunde faa et større og smukkere 
Norgesatlas. ÆR. 
Davis, W. M.: , Physical geography". (Ginn & Company, 
Boston, U. S. A., and London. 1898). 
Med skolebøger er det regelen, at den ene fortatter ganske rolig 
vandrer i den audens fodspor, og man har ikke større fordringer, end 
at man kalder det en god skolebog, naar den kun varmer de gamle 
retter op, saa de bliver passelig smagelige. Skolebøgerne hører derfor 
som regel ikke til ,litteraturen*, hverken den skjøpne eller den viden- 
skabelige. Var der en egen afdeling for den nyttige og uskjønne 
litteratur, fik man sætte skolebøgerne der sammen med kogebøger, 
veiledning i havebrug og lignende. En ren forfriskelse er det dertor 
at faa en videnskabelig skolebog i haanden, nemlig en, hvori en af 
