222 
eller et møl. Da insekterne ikke kan leve uden denne vigtige legems- 
del, kan man let tænke sig, at hver enkelt af disse planter maa have 
et ganske anseeligt antal insektmord paa sin samvittighed. 
M. 
Hvilket tryk vinden udøver, er et spørgsmaal, der ikke alene 
er af theoretisk, men ogsaa af megen stor praktisk interesse. Store 
bygverkers, navnlig broers, soliditet og dermed deres kostende afhænger 
først og fremst af beregningen af det vindtryk, de vil udsættes for. 
Man har allerede for decennier siden forsøgsvis prøvet at fast- 
sætte dette tryk, og det kom da naturligvis mest an paa at bestemme 
dets maksimum. 'Tredgold, en af de betydeligste engelske inge- 
niører i første halvdel af vort aarhundrede, opstillede i 1840 paa 
grundlag af omhyggelige beregninger den regel, at alle bygverker maa 
indrettes paa et vindtryk af 40 pund pr. kvadratfod eller omtrent 4 
ceatner for hver kvadratmeter. Til dette resultat kom han ved føl- 
gende forsøg: Han udsatte en liden plade med en overflade paa 1 
kvadratfod eller mindre for vinden og bestemte trykket ved et dyno- 
meter. Af sine eksperimenter uddrog han den slutning, at det af 
vinden. udøvede tryk vokser med den udsatte flades størrelse. Fra 
nu af beregnede man alle tage, broer o. s. v. paa at kunne taale et 
tryk af 4 centner pr. kvadratmeter. Da hændte i 1879 den forfær- 
delige ulykke ved sammenstyrtningen af Pay-broen, hvis piller sand- 
synligvis ikke kar havt den tilstrækkelige modstandskraft for vinden. 
De engelske øvrigheder blev nu forskrækket og foreskrev, at alle bygverker 
for fremtiden skulde beregnes paa et tryk af 51/23 centner pr. kvadrat- 
meter, en bestemmelse, der endnu den dag idag er gjældende. Det 
er klart, at en saadan forhøielse af et bygverks soliditet medfører en 
tilsvarende fordyrelse. I den senere tid er imidlertid bygmestrene 
begyndt at tvile paa rigtigheden af den hidtil herskende anskuelse 
om vindens tryk. Der er atter anstillet forsøg, denne gang ved 
Forth-broen og paa bedre grundlag, end de, hvilke Tredgold for 50 
aar siden var istand til at foretage. Man benyttede sig af to plader, 
hvis overflader forholdt sig til hinanden som 200 til 1, idet den ene 
- var 28, den anden 0.14 kvadratmeter stor. Det modsatte af, hvad 
man før ansaa for en kjendsgjerning, har nu vist sig at være tiltældet, 
nemlig, at vindens tryk er mindre, jo større den frembudte flade er. 
Under ganske de samme forhold havde den største af fladerne et tryk . 
at udholde, der var forholdsvis */; af det, der øvedes paa den mindste. 
Nylig har Sir Wolfe Barry fuldt ud bevist disse iagttagelsers 
rigtighed. Foranledningen til dette gav den nye Tower-bro i London, 
hvori bjælker, der har en overflade af ca. 500 kvadratmeter, havde 
at udholde et vindtryk af 6—71/+ kg. pr. kvadratmeter, mens en 
forsøgsplade med 1 kvadratmeters overflade samtidig viste 30—45 kg. 
tryk. Hvilke uhyre summer der altsaa i de sidste 60 aar paa grund 
af den falske bedømmelse af vindens tryk, er anvendt til alle slags 
bygverker fuldstændig uden nytte, kan man vel neppe gjøre sig nogen 
ret forestilling om. Sir Wolte Barry har beregnet, hvor meget billi- 
gere man havde kunnet bygge "Tower-broen, om man havde havt 
