224 
en skat: han maa ikke udsætte dem for altfor sterkt eller blændende 
lys. Noget saadant som at se lige ind i en elektrisk buelampes lys 
eller mod solen tør han aldeles ikke tillade sig. En eneste gang at 
overtræde dette forbud kan for altid gjøre hans øine uskikkede til 
alle de fine iagttagelser, de skal tjene ham i. I det hele skal han 
afholde sig fra alt arbeide, der fordrer en særlig anstrengelse af 
øinene, altsaa især fra iagttagelser af solen, skjønt jo saadanne finder 
sted gjennem mørkfarvede glas. Brooks har derfor i tilfælde, hvor 
han var nødt til at foretage saadanne iagttagelser af solen, altid 
benyttet sit venstre øie til dette, for at spare det høire, 
der absolut var det skarpeste, til opdagelse af taager og kometer. 
Det er let at indse, at valget af kikkert til at søge efter kometer er 
af stor betydning. Instrumentet maa have en temmelig stor syns- 
cirkel, en kort brændvidde og ikke forstørre altfor sterkt. Det er > 
derfor en stor fordel at have endnu en kikkert, der forstørrer ster- 
kere, at ty til for at kunne sikre sig mod feiltagelser, idet det ofte 
kun ved hjælp af et større instrument kan fastslaaes, hvorvidt et 
svagt lysende punkt paa himmelen virkelig er en komet eller maaske 
en stjernetaage eller en stjernegruppe. Under arbeidet maa komet- 
finderen gaa yderst omhyggelig og forsigtig tilverks: Han maa ikke 
altfor hurtig glide hen over den del af himmelrummet, han vil under- 
søge. Han maa ligesom lægge hele sin opmerksomhed, hele sin sjæl 
i øiet; en eneste liden aandsfraværenhed kan være tilstrækkelig til, at 
det himmellegeme, han i maaneder og aar kan have speidet efter, 
passerer kikkertens synscirkel, uden at han merker det. M. 
Jodet i havvandet. Man mener i almindelighed, at det jod, 
som er opløst i havvandet, væsentlig er forbindelser med alkalier eller 
jordalkalier. Gautier bar kunnet konstatere, at vandet i det aabne 
hav paa overfladen og i de øverste vandlag ikke indeholder mineralske 
jodforbindelser, men at alt jod i dette vand (paa ganske faa spor nær) 
findes i form af organiske forbindelser. En del af dette organiske 
jod — omtrent l/s5 — er bundet til mikroskopiske væsener (zoogleer, 
alger, spongiaria etc.), som lever paa overfladen og indtil en vis 
dybde og danner det, man kalder plankton. De fire femtedele af 
havvandets jod representeres af opløselige organiske forbindelser. 
Temperatur og nedbør juni 1899. 
(Meddelt ved Kr. Irgens, assistent ved det meteorologiske institut.) 
del Afr. Ned.) Afv: | Afy. 
Stationer ; fra || Max. Dag | Min. |Dag Sled fra |Max Dag 
temp. 3 P || bør Å , 
norm. norm. | norm. 
0,0 BG. AGR 00, lmm.| mm. | % |mm. 
Bodø.s.s>å 10.7 |-t- 0.6| 24 | 30 0 3 | 21 — 30 !— 59| 9 10 
Trondhjem.| 11.8 |— 0.11 27 30 0 3 | 49 — 14|— 22| 15 | 11 
Bergen....| 13.38 |+ 0.5| 23 | 19 5 | 11 | 56|— 55|— 501 24 | 5 
OEP. ANE 18.7 |+ 0.51 20 | 27 7 8 | 24 -— 24 |— 50|| 15 | 80 
DAenlkr »åi 15.0 |+ 1:01 27 | 15 3 3 | 39 — 12|— 24|| 24 | 30 
Kristiania..| 15.6 | 0.1| 30 16 5 8 42| — 10|— 19| 16 | 80 
Hamar ....! 13.4 | — 0.1| 238 29 2 2 20| — 22|— 50| 9 30 
Dovre..... 10.6 |+ 0.3| 22 |29|— 41 8 | 32 1|+ 383| 10 | 25 
