226 
Den elektriske energi, som ved udladningerne frigjordes, forplantede 
sig gjennem to gulve af betragtelig tykkelse og gjennem luften i de 
mellemliggende værelser og blev for en liden brøkdel opfanget af de 
nævnte traade. Ingen forbindende traad eller andet paaviseligt led- 
ningsmateriale forbandt loftet med kjælderen. 
Endnu merkeligere er en række eksperimenter, som er anstillede 
af den engelske filosot og sprogmand James Bowman Lindsay 
(f. 1799, lærer ved Watt Institution i Dundee). Denne sjeldne forsker- 
natur, som bl. a. har gjort sig bemerket ved sit ,leksikon over 50 
sprog*, fremsatte d. llte april 1834 i ,Dundee Advertiser* følgende 
anskuelser om elektricitetens fremtidige anvendelse: , Huse og byer 
- vil blive oplyste med elektricitet; til opvarmning vil den blive anvendt 
istedetfor stenkul, og maskiner vil blive drevne med den istedetfor 
med damp". Naar jeg hertil føier, at han allerede i 1885 oplyste 
sit arbeidsværelse med elektrisk lys kan det heller ikke forundre, at 
han slog ind paa en saa ,moderne" tanke som at telegrafere uden 
traad. Han opnaaede dette i 1858 ved at etablere elektrisk forbin- 
delse gjennem vand uden anvendelse af ledningstraad. I 1854 tele- 
graferede han gjennem en 500 yards bred vandstrækning i London 
og ved Portsmouth og opnaaede særdeles gunstige resultater. 
Den mnaturvirksomhed, som ved traadløs telegrafi kommer til 
anvendelse, er den saakaldte elektriske bølsebevægelse 1 ætheren. 
Som bekjendt tænkes al veibar materie opbygget af molekyler, fast- 
holdte af særegne kræfter, men med større eller mindre mellemrum. 
At saa er tilfældet ser man et bevis for deri, at selv de fasteste sub- 
stanser under paavirkning af ydre kræfter forandrer sit volum (udvi- 
delse ved opvarmning, volumformindskelse ved tryk etc..  Mellemrum- 
mene mellem den veibare materies molekyler er opfyldt af det hypo- 
thetiske medium ætheren, der (tillige tænkes suspenderet over hele 
verdensrummet. Nogen bestemt karakteristikk af dette eiendommelige 
pstof* kan ikke gives, men man tænker sig det forlenet med en 
lignende molekylær struktur som den veibare materie og forøvrigt i 
besiddelse af de egenskaber, som er nødvendige for forplantning af 
visse former for energi, saaledes lys og varme. Man har længe vidst, 
at disse energiformer forplantede sig straaleformigt gjennem ætheren, 
idet de betinges af en bølgebevægelse, som opvækkes paa det sted, 
hvor energikilden befinder sig. Naar en sten kastes i vandet for- 
planter den herved fremkomne ligevegtsforstyrrelse sig bølgeformigt 
