229 
Som saadant anvendes nu almindelig en saakaldet Righi-afsender 
(fig. 34), konstrueret af professor i Bologna Righi. Det bestaar af 
4 forniklede metalkugler, 2 større (A A) og to mindre (BB). Den 
ene halvpart af de store kugler er anbragt inde i en sterk kapsel af 
kautschuk, og mellemrummet mellem dem er fyldt med vaselinolje. 
I de metalstænger hvortil kuglerne B er fæstede er indsat klemskruer, 
hvorfra ledningstwraade kan føres til polskruerne paa en Ruhmkorffs 
induktionsrulle”. Der vil da springe 3 gnister over: to mellem kug- 
lerne Å og B, 'en gjennem vaselinoljen. Den sidste frembyder en 
skarp knitrende lyd (potentialet mellem A og Å er stort) og frem- 
bringer en kraftig elektrisk bølge. Gjennem glasrøret C stiger endel 
af oljen op, naar apparatet er i funktion. Fig. 35 viser en form for 
å 
dette apparat, saaledes som det anvendes i telegrafien. Et andet vigtigt 
X 
Fig. 34. 
apparat er den saakaldte ,koherer". Det er en eiendommelig liden 
tingest som først blev konstrueret af den franske fysiker professor 
Branly. Efter hans anordning bestaar den af et glasrør i hvis ender 
er indsmeltede to metalplader, hvortil fører ydre ledningstraade. Mel- 
lemrummet mellem metalpladerne blev fyldt med metalsponer af kobber, 
aluminium og lignende. Disse løst indtil hinanden liggende metal- 
stykker byder den elektriske strøm en meget stor modstand, som 
1) En saadan bestaar fornemmelig af en om en jernstav opviklet tyk isoleret 
ledningstraad (den primære ledning, som kan sættes i forbindelse med den 
disponible elektricitetskilde, bunsenbatteri, akumulatorbatteri eller lignende). 
Udenom den primære ledningstraad er viklet i et stort antal vindinger tyndere 
isoleret traad, ,den sekundære kreds*, der ender i de to nævnte ,,polskruer*. 
Ved en særegen automatisk virkende anordning kan den primære ledningskreds 
hyppig sluttes og brydes (flere hundrede gange pr. sekund); herved induceres i 
sekundærledningen strøm af stor spænding, der gir anledning til kraftige funker. 
