FEB 25 1901 
Hvad har den moderne medicin udrettet? 
Medicinen er paa én vis baade kjælebarnet og stedbarnet blandt 
de moderne naturvidenskaber. Aldrig har vel det store publikums 
interesse for den medicinske videnskab og dens fremskridt været saa 
levende som i vore dage. Men paa den anden side er fordringerne 
til, hvad lægerne skal kunne udrette, stegne i en grad, der neppe 
kan ansees for rimelig. Vor tids nervøse hast og ilfærdighed kommer 
ogsaa tilsyne i den maade, hvorpaa det store publikums krav til medi- 
cinens fremskridt tager form, naar et saadant virkeligt bliver bekjendt. 
Og viser det sig, at man har ventet for meget, og at forhaabningerne 
bliver skuffede, ja, saa vender vreden sig først og fremst mod lægerne, 
der kanske netop har raadet til forsigtighed og til ikke at spænde 
forventningerne for høit. Alle erindrer vel endnu den kolossale opsigt, 
som meddelelserne om det første Kochske tuberkulin i løbet 
af høsten 1891 vakte over den hele civiliserede verden, og den skuf- 
felse, der fulgte efterpaa. Faktisk havde Koch selv udtalt sig meget 
forbeholdent paa forhaand, og kun ved en grov misforstaaelse blev 
Koch selv gjort til gjenstand for de heftigste bebreidelser, for at have 
lovet formeget o. s. v. Saa forstaåeligt det end kan være, at publi- 
kums holdning i et saadant tilfælde bliver utaalmodig og nervøs, saa 
haardt er det paa den anden side, at vreden skal vende sig mod en 
mand som Koch, hvem vi dog skylder saa overordentlig vigtige og 
betydningsfulde videnskabelige opdagelser. Man glemmer saa let de 
uhyre vanskeligheder, som er forbundne med ethvert virkeligt frem- 
skridt i medicinen, de utallige forsøg, skuffelser og feiltagelser, som 
den medicinske forskning saa at sige ubønhørligt kræver, før et ende- 
ligt sikkert og brugbart resultat er opnaaet. Og dog synes enkelte 
af disse fremskridt, som f. eks. den antiseptiske saarbehandling, i 
»Naturen* 17 
