260 
De opmuntrende resultater, som behandlingen af difteri har givet, 
har nu i stor maalestok affødt forsøg paa at behandle talrige andre 
infektionssygdomme paa lignende maade. I det hele er der arbeidet 
overordentlig energisk paa dette felt. Der er opfundet og prøvet en 
hel række forskjellige slags ,serum"; saaledes har man ved pyæmi 
— den generelle blodinfektion, ,blodforgiftning" i egentlig forstand 
— forsøgt et serum, der er fabrikeret ved hjælp af strepto- 
kokker paa lignende maade som difteriserum ved hjælp af difteri- 
baciller.  Resultaterne har dog været tvivlsomme. Noget mere op- 
muntrende synes da behandlingen af tetanus — stivkrampe —, 
denne sygdom, der ikke med urette er betegnet som den frygteligste 
af alle kjendte sygdomme. For vort eget lands vedkommende fore- 
ligger der flere beretninger om helbredelse af denne sygdom ved 
hjælp af et ,,antitetanusserum*. Dog stiller andre sig noget tvilende 
ligeoverfor resultaterne her, da det ogsaa ellers hænder, at patienterne 
kommer sig. For pestens vedkommende synes det, som man nu 
er paa den rette vei. Denne sygdom, hvorom der har været saa 
megen tale i de sidste aar, skyldes en bacil, der blev paavist af 
franskmanden Jersin i 1894.  Sygdommen er, som bekjendt, over- 
maade farlig. Man regner, at lige optil 85 pct. af de angrebne dør, 
altsaa en adskillig høiere mortalitet end koleraens (ca. 50 pct.). Alle- 
rede 2 aar efter bacillens opdagelse havde Jersin, der ogsaa er en af 
Frankriges berømteste bakteriologer, færdig et ,pestserum*, der blev 
prøvet i Canton og Amoy, hvor sygdommen rasede med stor heftighed. 
Det synes, som om resultaterne er opmuntrende, og en autoritet som 
Metschnikoff, der hører til ,lInstitut Pasteurs* mest fremragende 
medarbeidere, udtaler i 1897, at virknmgen af ,sérum antipesteux* 
paa mennesker er udenfor al tvil. Roux, som vi netop omtalte, har 
nu i Garches lige ved Paris en egen stald, i hvilken immuniseringen 
af heste mod denne sygdom foregaar. Disse sidste data viser bedst, 
med hvilken energi og dødsforagt vor tids bakteriologer arbeider. 
Faren ved disse arbeider skyes ikke af disse medicinens heroer. At 
ogsaa af og til en maa bøde med livet for sin videnskabelige iver, 
bød den i Wien sidste høst indtrufne episode et eksempel paa, idet 
den unge læge dr. Miller faldt som offer for pesten. 
Overordentlig interessant er den omstændighed, at det ogsaa 
ligeoverfor slangebid er lykkedes en franskmand, Calmette, at 
fremstille et virkelig effektivt serum. Hvilken betydning dette vil 
