266 
Som et led i den række af reformer, hvortil dei det foregaaende 
fremstillede opdagelser direkte eller indirekte har givet stødet maa 1 
første række nævnes de fra de to tyskere Credé og Leopold i 
1882 udgaaede bestræbelser for at hindre den ondartede øienbetæn- 
delse hos nyfødte, den saakaldte blenmorhoea mneonatorum. De fleste 
af de ulykkelige individer, der befolker blindeinstituterne, har været 
denne sørgelige sygdoms ofre; de siges ialmindelighed at være ,, blind- 
fødte". Nu er det imidlertid i virkeligheden meget sjelden, at et 
individ fødes blindt; men i de par første dage af livet (forresten 
ogsaa af og til senere) kan der optræde en meget ondartet øiensygdom, 
der i tidligere tid overordentlig hyppig medførte total blindhed paa 
ét eller paa begge øine. Sydommen er ogsaa overmaade smitsom, 
saa det altid er forbundet med resiko at pleie syge, der lider af 
denne sygdom. I den førantiseptiske tid opstod der ikke sjelden paa 
hospitalernes barneafdelinger og i fødselsstiftelserne rene epidemier af 
sygdommen, noget der nu neppe finder sted. Vi ved nu, at aarsagen 
til den er en bakterie, den saakaldte gonococcus, og åt barnet 
som oftest smittes af moderen under fødselen. Ved anvendelsen af 
et meget simpelt middel, nemlig en 2 pct.s helvedesstensopløsning, 
hvoraf der paa fødselsstiftelserne nu dryppes i hvert øie én eller 
etpar draaber paa hvert eneste nyfødt barn, er det lykkedes 1 høi 
grad at reducere sygdommens hyppighed, om den end af og til fore- 
kommer endnu. Stødet til denne behandling er givet af de to nævnte 
tyske forskere, og methoden har hurtig trængt igjennem. 
Bakteriologiens søstervidenskab er hygienen, der ialmindelighed 
defineres som den videnskab, der handler om sundhedens bevarelse. 
Hygienen er i egentligste forstand en moderne videnskab og har i 
kort tid allerede wudrettet overmaade store ting. Paa nær sagt alle 
livets omraader spiller den ind og gjør sine krav gjældende. For 
store og vigtige deles vedkommende er hygienen direkte bygget op 
paa den bakteriologiske forsknings resultater, og vekselvirkningen 
mellem disse to videnskaber er meget levende. Det er maaske ogsaa 
netop til bekjæmpelsen af de smitsomme sygdomme, paa hvilket felt 
denne rapport er intimest, at hygienen har udrettet mest, og det ved 
de to enkle midler: isolation af de syge og desinfektion af 
alle gjenstande, hvormed han er kommet i berøring. Det vilde dog 
her føre alt for vidt at gaa nærmere ind paa dette interessante kapi- 
tel. Men det vil være tilstrækkeligt til at illustrere de enorme frem- 
| 
I 
| 
