275 
komsten af atriplex hastata ved en saltkilde ved Sarpsborg, turde dette 
maaske endog være det sandsynligste. Der skulde nemlig et sjeldent 
træf til, for at vind eller fugle skulde bringe den til et sted, der var 
saa særlig skikket for dens trivsel. Desuden synes den paa et saa- 
dant sted lettere end andensteds at maatte kunne holde sig gjennem 
lange tider i konkurrancen med egnens planter. — Indtil der fore- 
ligger et rigeligere materiale, maa imidlertid afgjørelsen udstaa. 
Paa en enkelt undtagelse nær tilhører ingen af de som eksempler 
anførte planter vor floras sjeldenheder; deres udbredelse er derfor 
lidet paaagtet. Det vilde imidlertid være ønskeligt, om deres og andre 
strandplanters mulige forekomst andensteds inde i landet blev omhyg- 
gelig observeret. Jens Holmboe. 
Betydningen af de individuelle forskjelligheder 
i hjernen.” 
I sin medfødte beskedenhed betegner mennesket sig som skab- 
ningens herre, det har reserveret for sig pladsen som det høiest orga- 
niserede levende væsen — idetmindste paa vor planet; om Marsbeboere 
beretter endnu blot romanerne. 
Men det kan vel være tilladt at spørge, hvad der da berettiger 
os til at tillægge os selv en saadan overstilling, om vi overhovedet 
tør anmasse os dertil? 
Sikkert er det, at hos mange dyr mange sanser er langt bedre 
udviklet end hos mennesket, dette gjælder først og fremst lugtesansen. 
I denne henseende er næsten alle hvirveldyr, som ikke lever i vandet, 
ja selv mange hvirvelløse dyr, mennesket umaadelig overlegne; vi finder 
hos mange dyr ikke blot en større finhed og skarphed i lugtesansen, 
men denne viser t. eks. hos rovdyrene ogsaa en saadan kvalitativ 
differentiering, evne til at skjelne forskjellig slags lugt, og høiere ud- 
vikling sammenlignet med menneskets, at vi hos dette sidste egentlig 
kun kan tale om en rudimentær funktion. 
1) Foredrag, holdt den lste februar 1899 i , Verein zur Verbreitung natur- 
wiss. Kenntnisse* in Wien. 
