280 
Et blik paa disse tal lærer os, at hjernen i begyndelsen tiltager 
meget raskt i vegt og i anden halvdel af andet decennium har afsluttet 
sin udvikling, for efter 60 aars alderen atter at aftage. 
Til disse tal vil endnu et par bemerkninger være paa sin plads. 
Allerede hos individer i den barnlige alder forekommer hjerner, 
som udmerker sig ved en paafaldende tyngde, og som betydelig over- 
skrider gjennemsnitsvegten for voksne hjerner; saaledes fandt Lorey 
hos en 6 aars gut en hjernevegt paa 1840 gr. Paa den anden side 
maa den konstaterede aftagen af hjernen efter 60 aar sletikke tydes 
derhen, at enhver hjerne i denne aldersperiode maa begynde at skrumpe, 
at atrofiere; dette gjælder kun tor enkelte, hvorved netop gjennem- 
snitstallet blir lavere. For os professorer (i Wien) begynder officielt 
hjernens skrumpning ved 70 aars alderen — ved hvilket tidspunkt vi 
som bekjendt maa træde tilbage fra lærerembedet. 
Jeg har tidligere omtalt, at ogsaa racen kunde have en indfly- 
delse paa udviklingen af hjernen. Vi har imidlertid hidtil ikke til- 
strækkelige veininger uden for de civiliserede racer, og de her fundne 
forskjelle vilde jeg dog ikke tillægge nogen større værdi. De enkelte 
veininger, som er foretaget paa individer af laverestaaende nationer, 
har vistnok hyppig opvist en lavere hjernevegt for disse, men paa den 
anden side fandt t. eks. Clapham hos Pelew-insulanerne en gjen- 
nemsnitsvegt af 1 404 or. 
Vi kan nu ganske direkte forelægge os det spørgsmaal, om 1 det 
enkelte tilfælde et aandelig begavet menneske har en tungere hjerne 
end et aandelig underlegent. 
For tiden har vi et større antal optegnelser over hjerner tilhø- 
rende mennesker, der bestemt maa betegnes som aandelig fremragende. 
I Paris bestod et selskab — og det bestaar maaske endnu — 
hvis medlemmer, der alle tilhørte den aandelig arbeidende klasse, for- 
pligtede sig til at overlade sit lig til videnskabelige undersøgelser, 
Société d'autopsie. Men foruden det af dette selskab leverte materiale 
har vi ogsaa kjendskab til vegten af et antal hjerner, tilhørende høit 
begavede mennesker, der har ydet overmaade betydelige ting paa det 
aandelige omraade. | 
Her staar i første linje Turgenieff med 2012 gr., videre 
den berømte naturhistoriker Cuvier med 1880 gr., Thackeray 
1640 gr., matematikeren Dirichlet 1520 gr., den store tænker 
og matematiker Gauss 1492 gr., Helmholtz ca. 1 440 gr. 0.s. w 
