305 
i begyndelsen af februar, 
1 — å mel, 
i — » august, 
i — » Dovember. 
Paa disse tider af aaret pleier nemlig de store forandringer inden 
Nordhavets vandsystem at foregaa. Imidlertid er det klart, at i de 
nordligste dele af Østersøen og Nordhavet, hvor der optræder drivis 
om vinteren, maa observationsterminernes antal indskrænkes paa grund 
af mnaturhindringerne og indrettes etter omstændighederne. Dette 
gjælder i større eller mindre grad de finske, russiske, danske og norske 
undersøgelsesomraader. 
Af kartet vil man se, at Finlands undersøgelsesomraade bestaar 
af den nordlige del af Østersøen og Aalandshavet samt den yderste 
del af Den finske bugt. Konferensen har foreslaaet dette paa grund 
af en skrivelse fra det finske videnskabsselskabs meterologiske kom- 
mission, hvori der tilkjendegaves, at det finske senat allerede havde 
givet en bevilgning for en tid af fem aar til oprettelse af 6 hydro- 
grafiske stationer ved kysterne, og at siden august 1898 var der fra 
finsk side regelmæssigt bleven udført hydrografiske og biologiske under- 
søgelser, ikke blot i Den botniske bugt, Den finske bugt og Aalands- 
havet, men ogsaa i Ladoga og de dybere finske søer fire gange aarlig, 
samtidig med de svenske lodninger i Østersøen og Vettern. Formaalet 
med disse undersøgelser er ikke blot at søge i interessen for fiskeri- 
ernes fremme, skjønt det vil være klart, at de hydrografiske forhold i 
høi grad maa indvirke paa laksens og strømmingens m. fl. fiskearters 
livsvilkaar, men kanske vel saa meget for at lære at kjende disse 
forholds indvirkning paa islægningen og isløsningen i den nordlige del 
af Østersøen, samt paa Finlands klima i almindelighed. 
Bogstaven R. betegner paa kartet de russiske undersøgelseslinjer. 
Den erfarne inspektør over det russiske riges fiskerier, statsraad 
Grimm, forklarede, at undersøgelsen af den indre del af Den finske 
bugt indtil Hogland med lethed kunde udføres fra de russiske stationer, 
som ligger paa kysten af Estland, desuden kunde Østersøens store 
dybdebassin øst for Gotland oploddes af russiske told- og lodsfartøier 
fra Baltischport og Libau. Ved denne imødekommenhed fra russisk 
side undgikkes en stor vanskelighed, hvormed den svenske hydrografiske 
kommission hidtil har havt at kjæmpe. Oploddingen af dette dyb har 
nemlig ikke altid kunnet udføres regelmæssigt i vintermaanederne, da 
y Naturen* 20 
