314 
logiske iagttagelser med de hydrografiske. Undersøgelsesskibene skal 
saavel peile rummet som dybet. Denne plan kan kun realiseres 
ved et internationalt observationsnet over havet, saaledes 
som konferensen har foreslaaet. 
B. Den biologiske undersøgelse. 
Under denne rubrik henhører alle undersøgelser over fiskebestanden 
Nordsøen, Østersøen m. fl., saavel rent videnskabelige forskninger over 
fiskenes udvikling (mom. I), som praktiske fiskeriforsøg (mom. II) og 
fiskeristatistik (mom. III. Først og fremst har man nøie at studere 
fiskeeggenes og fiskelarvenes forekomst i havet. De fleste madnyttige 
fiskes rogn lægges og udklækkes i fritflydende tilstand i havets øvre 
vandlag. Man finder disse saakaldte ,, pelagiske" fiskeeg flydende 
blandt anden plankton fortrinsvis i vinter- og vaarmaanederne februar— 
mai i Nordsøen. De flyder ikke alene 1 selve havoverfladen, men 
findes desuden svævende i underliggende lag, idet eggene spreder sig 
i det nivaa i havet, hvor vandet har den samme specifiske vegt som 
de selv. Hvad vore egne farvand Skagerak og Kattegat betræffer, 
kan dette bedst iagttages, hvor vandlag af forskjellig specifisk vegt er 
lagrede over hinanden. De fleste fiskeeg findes her nedsænkede under 
overfladen, hvad der beskytter dem for at blive fortærede af søfugle 
(efugl!) m. fl). 
I planktonfangsterne finder man disse fiskeeg, indstrøede som 
glasklare kugler, ofte indeholdende en og anden oljedraabe o. 8. V.; 
som ved sin forholdsvis betydelige størrelse skiller sig ud fra de 
mikroskopiske planktonorganismer. Man troede tidligere, at fiskene 
samledes paa visse fiskebanker for at forrette sin leg, og ventede 
derfor selvfølgelig at finde havet i omegnen af saadanne banker meget 
rig paa fiskeeg. Det vakte af den grund opsigt, da de tyske forskere 
Hensen og Apstein vinteren 1895 tandt eg af de almindelige 
fiskearter, saasom torsk, lange, flyndre o. s. v. temmelig jevnt spredt 
over store dele af Nordsøen, hvilket viste, at nogen samling af de 
forskjellige fiskearter til stim under og før legen ikke finder sted 
1) Dette maa bero paa en misforstaaelse, efuglen er fortrinsvis en muslinge- 
spiser; saavidt oversætteren ved, foreligger der ikke noget bevis for, at den 
fortærer de i havet omkringdrivende pelagiske fiskeeg. Som fiskeeg- og fiske- 
vngelspisere kan derimod nævnes krykjen og ternen. 
— 
