320 
tarmkanal, men blir dog som regel udkastet af denne igjen sammen 
med ekskrementerne, kun meget sjelden giver den anledning til dan- 
nelse af blæresten. I den menneskelige organisme er kiselsyren en 
vigtig bestanddel af haaret. Den første bestemmelse af kiselsyre- 
gehalten i det menneskelige haar skylder vi Gorup-Besancy. 
Kunkel har nylig igjen foretaget en række saadanne bestemmelser. 
Kiselsyregehalten er temmelig konstant, nemlig omtrent 0.1 pet. af 
den friske vegt. Kun i den spædeste alder er der noget mindre 
kiselsyre. Brunt haar synes særlig at være kiselsyreholdig. - Skjæg- 
haar har samme kiselsyremængde som hovedhaar. 
Et andet organ, der regelmæssig indeholder kiselsyre, er bugspyt- 
kjertelen, pankreas. Hos okser og kjør er den konstante mængde 
kiselsyre nogle milligram for 100 gram pankreassubstans.  Pankreas 
indeholder ialt omkring 1.7 pct. aske, hvoraf dog kun 0.1—0.2 pet. 
er kiselsyre. Leveren er til oplagssted for organismens jern, skjold- 
kjertelen et for jod, antagelig er bugspytkjertelen et kiselsyrereservoir. 
Haarets kiselsyre har formodentlig kun mekaniske øiemed. 
» Prometheus*. sg. 
Aluminium istedetfor kobber. I aarrækker har aluminiums- 
fabrikanterne søgt at faa kobberet i de elektriske ledninger erstattet 
af aluminium, hidtil dog uden resultat, da aluminiets ledningsevne kun 
er 59 pct. af kobberets, desuden er dets belastningsevne pr. kvadrat- 
millimeter omtrent 40 kg. mindre end kobberets. De sterkt stigende 
kobberpriser synes imidlertid nu at komme aluminiet til hjælp. Ifølge 
» Elektrotechnische Zeitschrift* har saaledes det tyske postvæsen givet 
ordre til, at der idetmindste foreløbig skal bruges aluminiumsledninger 
istedetfor kobbertraad. Et jernbaneselskab i Chicago har endvidere 
bestilt 70000 kg. spiseledninger af dette metal. Ledningerne skal 
bestaa af blank traad af henholdsvis 25, 30 og 34 mm. diameter. 
Med de nuværende høie kobberpriser vil en alumininmsledning kun 
koste to trediedele af en kobbertraadsledning af samme ledningsevne. 
sg. 
Eifeltaarnets bevægelser. Oberst Bassot har i længere tid 
ved trigonometriske maalninger undersøgt de bevægelser, som taarnets 
spidse er underkastet. Det viste sig ved disse undersøgelser, at taarnet 
har en hviletid saavel om dagen som om natten, derimod er bevæ- 
gelsen temmelig sterk ved solopgang og solnedgang. Dette svarer 
ganske til temperaturens gang og viser, at bevægelserne, der forøvrigt 
kun varierer mellem 3 og 11 cm., maa skrive sig fra solstraalernes 
ujevne opvarmning af taarnets jernkonstruktion. Taarnspidsen er end- 
videre heliotropisk, den vender sig efter solen. Skal taarnet benyttes 
ved meget fine geodætiske maalninger, maa man derfor tage visse 
forsigtighedsregler, hvad man forøvrigt ogsaa maa gjøre, naar træ- 
pilarer bruges ved praktiske jordmaalninger. 
, Himmel und Erde*. sg. 
