FEB 25 1901 
Ønskekvisten. 
Nu og da er der folk, som har det med at bebreide videnskabs- 
mændene, at de ikke beskjæftiger sig med ønskekvisten og udfinder lovene 
for den. Den skal, siges der, være et saa særdeles praktisk apparat til 
at paavise skjulte vandaarer i jorden, og man beretter, at dens ud- 
merkethed er bevist i de og de tilfælde. Videnskaben har i virkelig- 
heden beskjæftiget sig en hel del med ønskekvisten; men videnskaben er 
desværre for dem, son tror paa den, kommet til det resultat, at der 
ikke er nogen paaviselig forbindelse mellem ønskekvistens fænomener 
og vandaarer i jorden; men at alle dens rariteter maa forklares paa 
anden maade. | 
En af dem, som mest indgaaende har skrevet om ønskekvisten, 
dens historie og beslegtede fænomener, er den berømte franske kemiker 
Chevreul, hvis hundredsaarige geburtsdag blev feiret med saa stor 
opmerksomhed i 1887. Hans arbeide blev trykt i 1853 og 54i 
pJournal des savants" og derpaa saavidt vides ogsaa som egen bog. 
(Examen deerits concernant la baguette divinatoire, le pendule dit 
explorateur, et les tåbles tournantes, avec Vexplicativn dun grand 
nombre de faits exposes dans ces eerits). 
En del oplysninger om ønskekvistens historie, blandt andet at 
den paa gammelnorsk hed gambanteinn, kan findes i ,Schiibeler: 
Norges vekstrige. Universitetsprogram I. Kristiania 1886. Side 
515—16.+ 
De, som ønsker at trænge nøiere ind i dette og beslegtede themaer 
henvises dog først og fremst til Alfr. Lebmanns fortræffelige bog ,OQver- 
tro og trolddom fra de ældste tider til vore dage.* 4 dele. Kjøbenhavn 
1898—96. Forfatteren fik sin uddannelg> som ingeniør, har siden 
studeret eksperimentel fysiologi og lærer nu dette tag ved Kjøbenhavns 
»Naturen* 23 
