358 
faktum hvad utrivillige bevægelser angaar er, at naar man samler 
tankerne paa forestillingen om en eller anden bevægelse, saa udfører 
man den ganske ubevidst. Gaar man f. eks. efter en anden person 
paa glat føre med opmerksomheden henvendt paa at holde ballancen, 
og den, som gaar foran en, glider og gjør en bevægelse for at holde 
sig oppe, saa gjør man selv ubevidst samme bevægelse og kan netop 
derved komme til at falde. 
Maaden, hvorpaa ønskekvisten slaar op, maa man tænke sig saa- 
ledes: Hænderne ryster; kvisten er i spænding og saa at sige færdig 
til at give efter for den mindste impuls. Ved en lidt større ryste- 
bevægelse kommer ønskekvisten en smule i bevægelse; forestillingen 
om, at den staar i begreb med at slaa op eller ned blir levende, og 
uden at personen ved om det, faar han kvisten til at udføre den hele 
dreining. At rystebevægelser har noget med ønskekvisten at gjøre, 
har jeg overbevist mig om. Denne havde nemlig vanskeligere for at 
røre paa sig, naar vedkommende, samtidig med at han holdt ønske- 
kvisten, greb med de to hænder om en stav, eller naar en stav an- 
bragtes løst mellem hænderne, saa disse ikke kunde fjernes fra hver- 
andre, uden at staven faldt ned. 
Den, der gaar med ønskekvisten, maa for at faa et heldigt resultat 
tro paa den og under arbeidet koncentrere sine tanker paa det, han 
har fore. For en mand, som eksperimenterede for mig, pleiede ønske- 
kvisten at slaa op paa et bestemt sted.  Saasnart jeg imidlertid 
begyndte at drive lidt løier med ham, idet han nærmede sig det 
skjæbnesvangre sted og forsikre, at det hele var noget vrøvl, blev 
kvisten straks usikker i sine bevægelser. Hr. Bjørgum, med hvem 
jeg, som senere nøiere skal omtales, især har eksperimenteret, kom 
efter, at kvisten tabte sin kraft, naar han under sine forsøg lod blikket 
og tankerne vandre omkring. For at faa resultat, maatte ban se 
nøie paa kvisten og saa at sige trække sig tilbage i sig selv. Naar 
han kom til et sted, hvor han ved et foreløbigt forsøg havde fundet, 
at kvisten skulde slaa op, holdt den sig rolig, saalænge han var lige- 
gyldig; men naar han derpaa intenst vilde, at den skulde slaa op, saa 
gjorde den dette (uden at han var sig bevidst nogen bevægelse med 
hænder eller arme). 
Man kan som bekjendt hypnotisere sig selv; som hjælpemiddel 
hertil anvendes ofte det at stirre længe og fast paa en gjenstand. 
Det er vel ikke usandsynligt, at de rigtig gode ønskekvistmedier bringer 
