Gi 
for størstedelen underlaget. Denne overleies over store strækninger 
af en række steiltstaaende skikter bestaaende af lerskifere, kvartsiter, 
kvartsitiske sandstene og andre bergarter, der flere steder gjennem- 
sættes af forskjellige slags grønstene. Dette saakaldte swasisystem 
er mange steder sterkt omvandlet. I dette system og delvis ogsaa i 
graniten optræder der nu en hel del guldførende kvartsgange, hvor 
guldet enten kan være fint fordelt i kvartsen eller i nogle andre af de 
i gangene forekommende mineraler, eller ogsaa kan det optræde som 
smaa linseformede eller pladeformede partier. I flere af disse felter 
Fess GT ae PENG ET 
6 8. S. S. , RSS TN Er, FAT Kom EN S. 4 
= rs 
Guro er ER o o Q 
2 o aa 9 
o Go ”%o o o o o 
ode: o RJ 
o N o o IQ 
o Oc G o ESTE 
3 Ole) see nya 2] oo o a 2 
3 Ol 25 9009 OG Q SEN oo 02900 
30 JOSH NN NG Ta o oG SPS PN 
(EN) NG e 2-50 2 osohe 
Mer T RE O s9a%*03S090900 
REN) oc eeo ol 
> 09 ner Oo O 
Glør Sone on 
OBS OS Lg 00 
Ds o oo0 
gs GEO 
å O9 å 2a00 EG 5) 
00990 002090 
29% 80099900 sg 
CSSSy SSS 9 
ES ss J 
SSS 
G. - Diabasgånge 
Fig. 4. Skematisk snit gjennem Kimberleygruben. 
udvindes der nu en hel del guld; men de største masser kommer dog 
fra distrikter, hvor de geologiske forhold er andre. 
I de sydlige, vestlige og centrale dele af Transvaal udbreder sig 
den saakaldte Capformation, der er yngre end swasisystemet. Blandt 
Capformationens bergarter findes der endel sandstene i veksellagring 
med konglomeratfløtser, som er guldførende. Paa disse guldførende 
fløtser drives der i egnen syd for Witwatersrand en betydelig berg- 
verksdrift. Om hvorledes guldet er kommet ind i disse konglomera- 
ter, har der været meget forskjellige meninger. Enkelte antager, at 
det sammen med det øvrige konglomeratmateriale er udvasket af det 
