43 
sand- og skjællaget finder man igjen et dybvandsler med portlandia 
lenticula. Hvis altsaa dette øvre portlandia-ler er en oprindelig dan- 
nelse, maa havet igjen have naaet en høide af 180 a 190 m. over den 
nuværende havstand. . Der er imidlertid en mulighed for, at forholdene 
omkring Grorud station, der ligger i bunden af dalføret, kunde for- 
klares paa samme vis som ved Hasle, at altsaa det øverstliggende 
portlandialer kunde være kommet i sin nuværende stilling ved en 
større udglidning af ældre portlandialer, der har raset ud i de øvre 
dele af dalføret og flydt ud over hele dalbunden ved Grorud station. 
Enkelte ting tyder paa denne forklaring; mens det undre fossilrige 
ler, skjælbankelaget og sandlaget viser, saavidt man kan se, en ufor- 
styrret lagring, saa har jeg derimod hos det øverstliggende portlandia- 
ler paa enkelte steder lagt merke til faldninger og forstyrrelser i 
lagringsforholdene. Dette kan naturligvis forklares som lokale for- 
styrrelser, men paa den anden side peger det dog ogsaa paa mulig- 
heden af, at hele dette øverstliggende lerlag er kommet i sin nuværende 
stilling ved udglidning. Da denne mulighed er forhaanden, tør jeg 
foreløbig ikke tillægge disse profiler den betydning, som de ellers kunde 
have, men maa oppebie fremtidige undersøgelser af forholdene paa 
andre tilsvarende steder. For Bredtvetsprofilets vedkommende synes 
muligheden for udglidning derimod at være udelukket; men her inde- 
holder det øverstliggende ler heller ikke portlandia lenticula, saa dette 
ler kan være dannet paa adskilligt grundere vand; derpaa tyder ogsaa,. 
at dets undre dele indeholder blaaskjælrester. Af dette profil frem- 
gaar, at efter afsætningen af skjællaget under en havstand af 165 a 
170 m. maa landet have sunket en del under afsætningen af det over- 
liggende ler. Hvor stor denne sænkning, der kunde kaldes mytelus- 
sænkningen, har været, kan vanskeligt afgjøres af forholdene ved 
Bredtvet; men vil sandsynligvis kunne bestemmes paa andre steder. 
Det fremgaar altsaa af disse observationer, at forløbet i landets 
niveauforandringer efter istiden har været adskilligt mere kompliceret, 
end man tidligere har tænkt sig. Hidtil har man for vort lands ved- 
kommende kun paavist en sænkning af landet under sidste del af 
istiden og en derpaa følgende hævning af landet efter istiden. Hertil 
maa nu føies nok en hævning og sænkning under deu saakaldte sen- 
glaciale tid, da havet i Kristianiatrakten naaede til en høide af mellem 
120 og 180 m. 
Klimatet har under afsætningen af skjælbanklaget (mytelushæv- 
