DD 
før de tørner sammen i slagsmaal. Ved parringen ser vi ofte, at et 
langvarigt ophidsende forspil er nødvendigt. Den tanke ligger pu 
efter min mening meget nær, at en saadan vanskeliggjørelse af den 
sexuelle udladning maa være meget nyttig for arten. 
Kjønsdriften er saa mægtig, at den uden saadanne hindringer af 
forskjellige grunde let kunde virke skadelig. Artens vedligeholdelse 
fordrer paa den ene side, at kjønsdriften skal have en uhyre styrke, 
men at der ogsaa stilles den sterke hindringer iveien; thi ellers vilde 
udladningen finde sted, førend den kunde tjene artens vedligeholdelse. 
Selv om ogsaa parrene havde fundet hverandre, vilde i mange tilfælde 
moderen i den grad berøves al kraft, at afkommet vilde lide derunder. 
Er man enig heri, følger det øvrige af sig selv. Det middel, hvoraf 
naturen hyppigst benytter sig for at lægge saadanne hindringer iveien, 
er aabenbart den instinktmæssige knibskhed hos hunnen. ”Koket- 
teriet" hos hunnen er det, som sætter hannens kjønsdrift de nødven- 
dige skranker. Denne knibskhed maa hannerne overvinde. Dette 
vil simplest ske ved en vedholdende forfølgelse, der ofte faar en stor 
lighed med et overfald eller en overmandelse. Men den er aabenbart 
ikke alene dette, men fører sandsynligvis til maalet hovedsagelig der- 
ved, at den sluttelig sætter begge parter i en ophidselse, der muliggjør 
parringen.  Mertil kommer andre midler til at hæve ophidselsen til 
den nødvendige høide. Først kan her omtales den lugt, som følger 
mange dyr, og som formodentlig først og fremst er gjenkjendelsestegn, 
men ogsaa tillige indvirker mægtig paa den sexuelle drift. Det samme 
formaal har ogsaa de ophidsende berøringer, som er udbredt gjennem 
hele dyreverdenen. Den samme forklaring kan man ogsaa delvis 
give paa de egentlige kjærlighedslege, danse-, flugt- og sangkunsterne. 
Da disse gjerne er forbundet med udfoldningen af paafaldende eller 
smukke farver og former, saa kan disse fænomener ogsaa bidrage til 
at overvinde hin modstand. Herved aabnes altsaa en mulighed for 
en anden forklaring til disse fænomener end et vilkaarligt udvalg fra 
hunnens side. 
Det kan ofte være vanskeligt at vide, hvilke af de forskjellige hand- 
linger man skal betegne som leg. Naar den voksne fugl udenfor par- 
ringstiden i følelsen af kraft og livsmod øver sine sang- og flugtkunster, 
saa kan vi naturligvis kalde det leg. Ligesaa er de frierøvelser, som 
man saa ofte ser unge umodne dyr foretage, at betegne som 
leg. Men hvad skal vi kalde alle de kunster, som udfoldes ved par- 
