63 
sjelden friske kofugleeg sammen med rugede eg. Kofugleeggenes 
udvikling foregaar paa kun 10—11 dage, mens redefuglenes eg ud- 
kræver 14—16 dage, et forhold, der svarer ganske til forholdet hos 
vor gjøg. Desuden vokser den unge kofugl langt hurtigere end dens 
stifsøskende, saa den snart er istand til at kaste dem overbord. 
De fleste eg af disse snyltefugle findes i reder, som er anlagte paa 
jorden. Hyppig findes der flere kofugleeg i et og samme rede; 1 et 
tilfælde fandt man hele 7 eg af kofugle i et rede, hvis rette eier kun 
havde lagt et. Hyppig skriver i dette tilfælde to eller flere kofugleeg 
sig fra en og samme hun, noget der som bekjendt ikke finder sted hos 
gjøgen. Men kofuglene er ogsaa uforholdsmæssigt hyppigere end vor 
gjøg, hvorfor dette er mindre paafaldende. 
I det store og hele taget stemmer kofuglenes forplantningsfor- 
holde saa nøie overens med gjøgens, at de maa betragtes som nødven- 
dige følger af den parasitære levevis. 
Af ganske speciel interesse er de iagttagelser, som Bendin har 
anstillet over en sydamerikansk art, som heder molothrus badius 
(Vieill.), fordi de viser, at denne kofugl enten ikke er nogen snylter 
eller ialfald ikke har gjort mer end det første skridt paa parasitlivets 
bane. Den benytter med forkjærlighed det store, overbyggede rede 
af en art, som heder anumbius acuticaudatus, idet den gjennembryder 
dettes væg og udforer det indre med hestehaar — som redefuglen 
aldrig anvender — eller ogsaa bygger den et eget rede over redet af 
anumbius, men udforer det ogsaa i dette tilfælde med hestehaar. I 
de selvbyggede reder bestaar kuldet af 5 eg, mens der i de annekterede 
reder ofte findes 3—4 lag af eg af flere hunner, saa de umulig kan 
blive ordentlig ruget allesammen. Sædvanlig blir da redefuglens eg 
udkastede eller saa tæt overbyggede, at de under alle omstændigheder 
maa gaa tilgrunde. Om kun en molothrus-hun eller flere afvekslende 
ruger, er ikke bragt paa det rene. At eggene af denne kofugl ikke 
blir udruget af andre fugle, er noksaa let begribeligt, siden den har 
den vane at belægge redets bund med haar, hvorved den retmæssige 
eier bringes til at forlade redet. Først naar M. badius engang i frem- 
tiden fuldstændig opgiver redebygningen, kan den begynde at kon- 
kurrere med sine samslegtninger som yngelparasit. Foreløbig maa 
den medregnes blandt de selvrugende fugle. 
Embr. Strand. 
> 
