FEB 26 1901 
Hvorledes man kan beregne eksistense af ukjendte 
kemiske grundstoffer og forudsige deres fysiske 
og kemiske egenskaber. 
De kemiske stoffer, som man endnu ikke paa nogen maade har 
kunnet spalte i nye stoffer, forskjellige fra det oprindelige, kalder man 
grundstoffer eller elementer.  Efterhaanden som kemikerne har ud- 
fundet nye undersøgelsesmethoder (f. eks. den spektroskopiske) og 
nye undersøgelsesobjekter (f. eks. nye sjeldne mineraler), har man 
fundet flere og flere saadanne grundstoffer. Man kjender saaledes 
nu et antal af 74. I de sidste 5 aar alene har man opdaget ikke 
mindre end 4 nye, nemlig argon, helium, neodym og praseodym, 
hvoraf de 2 sidste imidlertid endnu kun er ufuldstændig undersøgt. 
Disse grundstoffers udbredelse paa jorden og den mængde, hvori de 
optræder, er høist forskjellig. Omtrent halvdelen af jordens vegt 
udgjøres saaledes af surstof, og af den resterende del bestaar atter 
omtrent halvdelen af silicium. Derefter i rækkefølge kommer seks 
metaller: aluminium (ca. 7 pct.), jern (ca. 5 pet.), cåleium (ca. 3.5 
pet.), magnesium (ca. 2.5 pct.), samt natrium og kalium (begge lidt 
over 2 pct). Mange elementer forekommer imidlertid i ganske smaa 
mængder. 
De 18 grundstoffer, der findes i størst mængde, danner tilsammen 
over 99.99 pet. af hele jordens vegt. Alle de øvrige 56 grundstoffer 
udgjør altsaa tilsammen ikke 0.01 pet. Det er derfor forstaaeligt, at 
de, der kun findes i forholdsvis minimal mængde, først i det sidste 
er opdaget, og sandsynligheden taler allerede af denne grund for, at 
der endnu kan eksistere adskillige uopdagede grundstoffer. Saaledes 
antager kemikerne, at grundstoffernes samlede antal udgjør ca. 100. 
Imidlertid kan den absolute mængde af et saadant sjeldnere element 
,Naturen*. 5 
