kræftelse paa en dristig opstillet theori; det betyder en eminent ud- 
videlse af det kemiske felt, et mægtigt skridt fremover i erkjendelsens 
rige." 
Ja i virkeligheden tør man nok sige, at denne forudsigelse af 
eksistensen af ukjendte kemiske grundstoffer og beregninger af deres 
fysiske og kemiske egenskaber er en af menneskeaandens fineste frem- 
bringelser og minder om en af astronomiens største seire nemlig op- 
dagelsen af planeten Neptun. Medens denne opdagelse imidlertid ikke 
i sine enkeltheder vil kunne forstaaes af andre end af astronomer af fag 
og kun ved større matematiske udredninger, er dets kemiske sidestykke 
af en saadan art, at jeg haaber gjennem denne lille artikel at have 
klargjort grundtrækkene deri selv for læsere med smaa eller ingen 
kemiske forudsætninger. 
E. Simonsen. 
Dyrenes kjærlighedslege. 
(SlJutning:.) 
3) Udfoldningen af paafaldende eller smukke farver og former før 
parringen. 
Ogsaa her har disse fænomener kun da en legende karakter, naar 
dyret er intelligent nok til at have en bevidsthed om virkningen af 
sine handlinger og som følge deraf en følelse af at stille sine fortrin 
tilskue. 
Denne maade at fremvise sine fortrin er temmelig sjelden hos 
pattedyrene, men desto hyppigere hos fuglene. Om blaameisen siger 
Naumann: ”Hannen vimser flittig omkring med sin mage fra gren 
til gren og gynger sig paa de yderste grenspidser. Ofte ser man 
hannen herunder svæve fra et træ til et andet ofte 40 skridt fra det 
første. Herunder rører den ikke sine udbredte vinger, men dens fjær- 
klædning er saa oppustet, at den ser meget større og tykkere ud og 
er aldeles ukjendelig. Dens svage flyveredskaber tillader den imid- 
lertid ikke at svæve i lige (horizontal) retning; derfor synker den 
samtidig sterkt nedover i skraa retning. Denne svæven hos meiserne 
er noget fremmedartet og derfor saa meget merkværdigere. 
Under sine danse har fuglene imidlertid meget bedre leilighed 
til at udfolde sin fjærpragt end under flugt. Den iver, som herved 
