113 
denne lange puppetilstand faar man kun en høst aarlig af den vildt- 
levende spinder, derimod kan man faa flere indhøstninger, to til fire 
aarlig, af saadanne, der blir opalet. 
Den overordentlig store haardhed og modstandskraft hos den 
indiske tussahspinders kokoner — opskaarne bruges de i Indien som 
lysehætter — skriver sig fra, at larven, naar den spinder sig ind, af- 
sondrer store mængder urinsure salte, som afleires i kokonens ydre lag, 
saa at traadene blir sammenkittede til et haardt hylster. 
Endnu en eiendommelighed hos dette insekt er, at sommerfuglen, 
naar den skal krybe ud af puppen, ikke som den europæiske morbær- 
træspinder ødelægger paa et sted kokonens traade for at kunne komme 
ud. Istedet opbløder den ved en sur vædske bindestoffet i kokonens 
nedre ende, skyder saa traadene tilside og kryber ud. De aabne ko- 
koner kan derfor ogsaa blive afhasplede, mens de hos den egte mor- 
bærtræspinder kun kan anvendes i florettspinderierne, naar de er 
”gjennembidte*". 
Kokonernes sterke forurensning med forskjellige salte, delvis 
ogsaa med farvestoffe bevirker, at udvindingen af silken er vanskelig. 
I Indien opblødes kokonerne paa en meget primitiv maade i en blan- 
ding af aske og kogjødsel, derpaa koges de saa længe i vand, der er 
tilsat træaske, at de lader sig afhasple. Som oftest sammendreies 
6—7 kokontraade til en, hvilket arbeidersken gjør ved at gnide de 
over sit nøgne knæ løbende traade. For en tid tilbage oprettede saa- 
vel den engelske regjering som ogsaa flere privatselskaber i Indien 
egne etablissementer, hvor afhasplingen foregaar efter alle kunstens 
regler, efterat kokonerne først er blevne opblødte i en blanding af en 
sodaopløsning og glycerin.*) 
Den indiske tussahsilke er ligesom den kinesiske graabrun til 
mørkebrunfarvet. Sammenlignet med den egte silke klæber der 
ved dem begge nogle skavanker: Deres mørke farve lader sig meget 
vanskeligt fjerne ved blegningsmidler, mange farver tager de heller 
ikke saa godt til sig, bedst egner de sig til mørke farvenuancer, særlig 
til sort. Deres glans er heller ikke saa smuk som morbærtræsilkens ; 
paa grund af traadenes baandformede beskaffenhed minder de mere 
om den flimrende glans i fine glastraade. Derimod har de den fordel, 
at de er adskillig billigere, desuden er de meget varigere og i særdeles- 
*) 0a. 15 millioner kilo kokoner af vild silke skal aarlig blive forarbeidede 
i Indien. 
,Naturen*- 8 
