118 
en meget stor styrke og kemisk modstandskraft. De sidste egenskaber 
gjør, at stoffet kan bruges paa samme maade som høret, hvad det dog 
langt overgaar med hensyn til kvalitet. En hindring for at benytte 
ramien paa denne maade er dog vanskelighederne ved at udvinde og 
rense trevlerne og den heraf betingede høie pris.*) Derimod har 
ramiegarnets smukke glans gjort det muligt at anvende det som er- 
statningsmiddel for silke. Man fabrikerer især i Chemnitz vakre 
møbelplysche heraf, i Leipzig, Dresden og Wien laves kniplinger og 
kniplingestoffe af det; saadant garn anvendes ogsaa især i Wien som 
saakaldte effekttraade istedetfor silke til portiertøier. 
Blandt stoffe af denne gruppe har det saakaldte merceriserede 
bomuld faaet den største betydning som silkesurrogat, skjønt det ikke 
er lang tid siden, det blev opfundet, og det faar stadig større og større 
betydning. Jeg skal derfor nærmere omtale det. Betegnelsen mer- 
ceriseret bomuld gaves den 1 aaret 1895 patenterede behandlingsmaade 
til ære for den mand, som femti aar tidligere havde studeret de ætsende 
alkaliers indvirkning paa bomulden, — de danner nemlig grundlaget 
for den nye proces. — Den gang fik dog ikke methoden nogen praktisk 
betydning. 
I aaret 1844 iagttog John Mercer, at bomuld skrumpede ind efter 
længden, naar den behandledes med sterk natronlud; herved vandt 
det adskilligt i styrke og i evnen til at tage farver til sig. Han be- 
nyttede denne fremgangsmaade til at gjøre bomuldstøier og ogsaa 
andre tøier finere og tog i aaret 1850 et engelsk patent herpaa. Ved 
at lade natronluden indvirke paa enkelte steder af et tøi, hvorved han 
fik en partiel skrumpning, fremstillede han krepartikler, som vakte 
megen beundring paa industriudstillingen i London i aaret 1851. 
Denne fremgangsmaade fandt dog ikke nogen større anvendelse og 
blev snart næsten forglemt. I en helt ny face traadte merceriseringen 
af bomuld først ind i aaret 1895, da firmaet Thomas & Prevost i 
Crefeld tog patent paa ”mercerisering af vegetabilske trevler i spændt 
tilstand for at opnaa silkeglans."” Bomuldsgarn eller tøi blir i sterk 
spændt tilstand behandlet med en ætsnatronlud paa 15—32 gr. Bé. ;**) 
trevlerne faar nu snart et pergamentagtigt udseende og blir meget 
*) Prisen paa de vaa trevler er ta. 75 øre, paa den redede vare ca, 2.75 
pr. kilo, garnet koster alt efter dets finhed 3—12 kr. pr. kilo. 
*) —Hertil kan ogsaa anvendes stærk svovlsyre paa 49.5—55.5 0 Bé. Denne 
methode, der gir det samme resultat, fordrer dog meget stor forsigtighed. 
