121 
nærmere skal omtale — for at give bomulden et glinsende overdrag, 
som ved sin glans og større evne til at farves skulde gjøre den lig med 
silken. Disse faa antydninger maa være tilstrækkelig til at vise, paa 
hvor mangfoldige maader opfinderne har stræbt efter at gjøre de vege- 
tabilske trevlestoffe og særlig bomulden smukkere og derved ogsaa 
værdifuldere. 
I indledningen til mit foredrag har jeg som den fjerde gruppe af 
silkesurrogater opført de i den sidste tid fremstillede kunstprodukter, 
de saakaldte kunstige silker. Det er dem, jeg nu skal gaa over til at 
skildre, da de just i den seneste tid har faaet en vis betydning i indu- 
strien og derfor ogsaa en mere almindelig interesse. De blev først 
fremstillede i Frankrig, hvor de nu produceres i stor mængde, saa 
at de blir benævnede ”soies artificielles" eller ”soies francaises”. 
Vor betegnelse ”kunstsilker* minder desværre sterkt om andre pro- 
dukter, saasom kunstvin, kunstsmør o. s. v., som ikke er bekjendt fra 
den bedste side. For at undgaa denne noget ominøse betegnelse vil 
jeg heller bruge udtrykket ”kunstige silker*. Materialet for deres 
fremstilling er først og fremst collodium, — hvorfor ogsaa v. Höhnel 
kaldte det collodiumsilke — dernæst ogsaa cellulose i plastisk form 
og for kort tid siden gelatine. 
Før vi beskjæftiger os nærmere med de moderne kunstige silker, 
skal jeg omtale en kunstig silkeimitation af en anden art, den sand- 
synligvis velkjendte glassilke, som først blev fremstillet af J. de Brun- 
faut, og som har været at se paa adskillige af de seneste tiders udstil- 
linger. Dens fremstilling har saa meget mere interesse for os, da vi 
senere skal omtale en fremgangsmaade til fabrikation af kunstig silke, 
som har havt glasspinderiet til forbillede. Spidsen af en farveløs 
eller farvet glasstav elier et glasrør blir gjort blød i en blæseflamme 
og derpaa udtrukket i en tynd traad, paa samme maade som blødt 
segllak, schellak, tyk lim o. s. v. lader sig trække ud i traade. Denne 
traad fæstes nu til et stort hjul eller hasple, som er i hurtig omdrei- " 
ning. Ved hasplens omdreininger spindes nu fortvarende en fin glas- 
traad af glasstaven, som holdes i flammen. Traaden har omtrent en 
kokontraads tykkelse og opvikles kontinuerlig paa hasplen. Denne 
glassilke forarbeides til kvaster, krusede armbaand, sløifer o. S. V., 
ofte benyttes den ogsaa som indslag i silkedamast for ved sin glans 
