122 
at fremkalde virkningen af guld- eller sølvtraade. En høist ubetyde- 
lig anvendelse har dog glassilken faaet paa grund af de fine traades 
skjørhed, og fordi det afbrudte fine glasflitter foraarsager en ubehage- 
lig irritation af huden hos den, som bærer saadanne gjenstande. Kun 
det produkt, som faaes ved at krølle saadanne fine glastraade, glas- 
ulden, blir oftere benyttet som filtrermaterial for syrer o. 8. V. 
De kunstige silker, som muligens vil komme til at faa en større 
betydning, blev først fremstillet af M. de Chardonnet i aaret 1884. 
Overordentlig interessant er det, at ideen om kunstig at fremstille 
silke var fremsat akkurat 150 aar tidligere af en anden franskmand, 
René Antoine Ferchault de Réaumur (1683—1757), der er vel kjendt 
ved sin thermometerskala og muligens ogsaa ved det ved ham be- 
kjendte porcellæns- eller rettere glassted. Mindre kjendt turde det 
være, at denne mangesidige forsker ogsaa studerede molluskskallets 
dannelse og skrev et verk paa seks svære bind over insekterne. 
I aaret 1734 fremsatte Réaumur det spørgsmaal: "Naar vi tager 
hensyn til, at silken er en hærdnet gummivædske, kan vi da ikke frem- 
stille kunstig silke af vor gummi eller tilberedninger af det.* Nu, 
de nye forsøg, der har givet saa gode resultater, har hverken benyttet 
gummi, eggehvide eller lignende stoffe, men materialet, som Char- 
donnet anvendte, er collodium, hin substans, som indtil de moderne 
gelatinetørplader blev indført i fotografien, almindelig blev benyttet 
som. bærer af den lysømfindtlige substans paa de vaade fotografiske 
plader, og hvis anvendelse i kirurgien ogsaa muligens vil være vel 
kjendt. 
Før vi gaar videre, maa vi tage os en liden trip ind paa kemiens 
gebet for at forklare, hvorledes collodium fremstilles og tilberedes. 
Som bekjendt bestaar bomuld ligesom de fleste andre plantetrevler 
af kulhydratet cellulose (NC;2 Hso O10). For papirfabrikationen udvindes 
af træ efter visse methoder, som vi dog ikke her kan gaa nærmere ind 
paa, et material, som ogsaa bestaar af næsten ren cellulose. Behand- 
les bomuld med en blanding af sterk salpetersyre og svovlsyre, for- 
andrer den sig i sin kemiske sammensætning og sine kemiske egen- 
skaber, uden at dens udseende, idetmindste at se til, blir forandret. 
I cellulosemolekylet indtræder nitrogruppen (NOx) istedettor en tilsvarende 
mængde vandstofatomer; der dannes blandt andet den som sprængstof 
velbekjendte skydebomuld, hvis kemiske betegnelse er hexanitrocellulose, 
nOj2 Hi4 Q10 (NO2)g; for forskjellige øiemed har kemikerne fremstillet 
