149 
da op til 20 kr.; saa faldt prisen efterhaanden ned til 3.5 kr. og 2.5 
kr. pr. kg 
g., og samtidig ophørte verk efter verk, saa at denne gren af 
bergverksdriften nu ligger helt nede. 
Aarsagen hertil var opdagelsen af nye forekomster af nikkel i 
Ny Caledonien og senere ogsaa opkomsten af nikkeltilvirkningen i 
Canada. 
Koboltertserne paa Modum gav i begyndelsen af dette aarhun- 
drede anledning til en betydelig drift; der var i 1839 840 mand, og 
værdien af koboltproduktionen steg til over 4 million kroner. 
Saa opfandtes farvestoffet ultramarin, og produktionen gik ned, 
og verket har i de senere aar kun beskjæftiget 50—60 mand med en 
produktionsværdi af 30,000 kr., og Modums koboltverk er nu nedlagt. 
Driften paa jernmalmene, nikkelmalmene og koboltmalmene har 
efter dette til sine tider været forholdsvis betydelig, men er nu dels 
helt, dels næsten indstillet. 
Driften paa sølvertser, særlig ved Kongsberg sølvverk, havde i 
de tidligere aarhundreder og har fremdeles den vanskelighed at kjæmpe 
med, at sølvet forekommer uregelmæssigt. Disse vanskeligheder var 
saa stor, at de førte til verkets nedlæggelse i begyndelsen af dette aar- 
hundrede. Da verket blev optaget i senere tid, indtraf der fra tretti- 
aarene en god periode for verket med en produktionsværdi af optil 
1.4 million kroner i 1848. 
Imidlertid begyndte paa grund af den store sølvproduktion i 
Amerika sølvet at falde i pris, de fleste lande gik over til guldmyntfod. 
og medens 1 kg. sølv tidligere var værd 157 kr., har det i senere tid 
endog været nede i 80, ja 70 kr. pr. kg., eller sølvets værdi er sunket 
til mindre end halvdelen. Med en produktion af lidt over 5000 kg. 
sølv, som den har været i de senere aar paa Kongsberg, sees dette at 
forringe værdien af sølvverkets produktion fra 785,000 kroner til 
400,000 kr. med en pris af 80 kr. pr. kg., og i nogle aar har sølvverkets 
udgifter oversteget indtægterne. I den sidste tid har prisen været 
72.5 kr. pr. kg. 
En ret livlig bergverksdrift fandt for en del aar tilbage sted paa 
svovlkis, som tildels var kobberholdig. Denne bergverksdrift fort- 
sættes endnu, men flere af de gruber, der før producerte mest, som 
Ytterøen og Viksnes gruber, er nu standsede, dels fordi ertsen blev 
afbygget, som ved Ytterøens hovedgrube, dels fordi man som paa Viks- 
nes naaede et saa stort dyb, 732 meter, at driften med de lave priser 
