154 
Hertil hører først forskjellige operative og mekaniske midler, 
f. eks. at udskjære og udbrænde saaret, at udsuge det ved hjælp af 
munden eller sugekoppe, men fremforalt at anlægge forbindingen 
ovenfor og saa nær ind til saaret som muligt. For at modvirke giftens 
depressoriske virkninger og tillige begunstige dens udskillen gjen- 
nem huden har man anbefalet at sætte kroppen i anstrengende bevæ- 
gelse og bringe den til at svede. Ligesaa har man i nyeste tid 1 be- 
tragtning af, at ved forgiftning af mange slanger, særlig den ostindiske 
brilleslange, er lammelse af aandedrættet den egentlige dødsaarsag, 
søgt at anvende kunstigt aandedræt som livsreddende middel. Alene 
er dog det ikke tilstrækkeligt til at opholde livet, da ved giften de 
motoriske hjerteganglier samtidig lammes, men dog fortjener det at 
tages i betragtning, da det efter de anstillede forsøg er istand til at 
opholde livet nogle timer, og man imens muligens kan faa tid til at 
anvende andre hensigtsmæssige midler. 
Af nyere kemiske midler benyttes endnu hyppig ammoniak, skjønt 
det ikke længer s'aar i saadant ry som modmiddel mod slangegift, 
som det engang gjorde. Gunstige virkninger skal fremdeles ind- 
sprøitning af 1 pc*. kromsyreopløsning under huden saavel som an- 
vendelse af 2 pet. klorkalkopløsning i og om saaret have. Imod biddet 
af de australske giftslanger skal strykninindsprøitninger i doser paa 
10 mgr. have vist sig heldige. Af midler til indre brug mod slange- 
gift kjender man intet bedre end alkohol. Den maa nydes i store . 
mængder, men dog bør man undgaa at blive altfor beruset. 
Talrige forsøg er gjort paa dyr med indpodning af giften for at 
vænne dem til at taale denne, og man har f. eks. opnaaet at kunne 
indsprøite en kanin en dosis, som var 5 gr. større end det normalt 
dræbende minimalkvantum. Man haaber ved fremstilling af blod- 
serum af saadanne immunicerede dyr at skulle kunne opnaa et virk- 
somt middel mod slangegiften. 
Fra tysk ved Eimbr. Strand. 
Pilledreiere. 
Pilledreierne er et slags biller, som har faaet sit navn af den eien- 
dommelige maade, hvorpaa de sørger for sine eg og sit afkom. Deres 
hjem er egentlig i Middelhavslandene, og de tilhører væsentlig sleg- 
