166 
en hel række ikke lagdelte bergarter den aldeles overveiende del af 
vort land. 
De forandringer, som jorden har undergaaet i tidens løb, omtales 
i geologien; her faar det være nok at minde om, at de lagdelte forma- 
tioner, hvis mægtighed eller tykkelse kan være tusinder af fod, paa 
sine steder er reiste, bøiede, sammentrykkede i zikzak o. s. V., at mæg- 
tige lagrækker kan bevises at være forsvundne, og at kvadratmile land 
kan bestaa af bergarter, som er brudt frem af dybet. Fig. 3 viser 
lag, der ikke længer ligger vandret, men staar skraat. Fig. 4 viser 
lag, som er sterkt foldede, og hvor den øvre del af lagene, ”sadelen* 
d, er forsvundne. 
Et leiested kalder vi en forekomst af et hvilketsomhelst mineral 
helst af nyttige mineralier. 
En anvisning, hvilket udtryk vor berglov bruger, kalder vi et 
leiested, hvor vi finder eller har grund til at formode et nyttigt 
mineral. | 
Ertser kalder bergmanden de mineralier, som indeholder et tungt 
metal paa saadan maade, at metallet kan tænkes at kunne vindes deraf 
med fordel. 
