182 
stik, naar man i vore dage vil kalde luftskibet en umulighed. Vi har 
endog de mest uomstødelige beviser for, at man vil naa til et luftskib, 
slig som vi forestiller os det, ved Renards og Krebs” vellykkede for- 
søg i 1884—85. Senere forøgedes chancerne dag for dag ved den 
udviklede industri for lette motorer, og støttende sig til denne ud- 
vikling har tilhængerne af luftskibet ubestridelig ret: Luftskibet er 
i vore dage modent til udvikling. 
Det samme kan man ikke paastaa om flyvemaskinen. Luft- 
skibet flyver under enhver omstændighed med vinden, og det dreier 
sig kun om at skaffe det fornøden drivkraft ogsaa mod vinden. Ved 
flyvemaskinen derimod maa først og fremst arbeides mod tyngdekraften, 
for at den overhovedet skal kunne flyve, og dertil kommer saa van- 
skelighederne ved flugten med og mod vinden. Løsningen af proble- 
met om en dynamisk flyvemaskine er derfor meget mere indviklet og 
farlig, og man tør vel dristig paastaa, at for tiden er flyvemaski- 
nen en utopi; med andre ord: der er endnu ingen udsigt til ad den 
vei at naa til et anvendeligt luftfartøi. Den praktiske mand holder 
sig alene til, hvad der kan naaes i vor tid, og med dette for øie er 
det berettiget at knytte de bedste forhaabninger til det af grev von 
Zeppelin netop færdigbyggede luftskib. 
I dette luftskib, som nu hænger færdigt i en paa Bodensøen 
svømmende bygningshal, der er 144 m. lang og 20 m. høi, forenes 
de geniale og dristige idéer hos den som aéronaut erfarne tyske rytter- 
general med de tilforladelige tyske ingeniørers nøgterne beregninger. 
Med en længde af 128 m. og en diameter paa 11.65 m. synes dette 
luftskib stort, men saa stort maa det være for at yde den fornødne 
bærekraft til en saa solid bygning med faste aluminiumsspant og for at 
kunne bære, foruden sin egen vegt, ogsaa en besætning paa 5 mand, sine 
to 16 h.k. Daimler motorer, sine gondoler med udrustning og sin ballast. 
Man tør vel paastaa, at hvor konstruktionen ellers er rigtig og stabil, 
afhænger resultatet kun af modstandsfladernes form, motorernes kraft 
og fartens varighed. Man har, med urette, betvilet de lange konstruk- 
tioners stabilitet og derved henvist til vanskelighederne ved de under- 
søiske fartøier. Men ved luftskibet ligger deplacements-tyngdepunktet 
lidet, system-tyngdepunktet derimod betydelig dybere end ved under- 
vandsbaaden. Det kommer af, at ved luftskibet hænger alle tunge 
dele, gondoler, maskiner, mennesker, ballast o. s. v. under selve luft- 
legemet, mens ved undervandsbaaden alt maa placeres inden selve 
