185 
gjort glat ved et hylster, som oventil bestaar af pegamoid, nedentil af 
silkestof, og som igjen hviler paa et netverk, der omgiver metalkon- 
struktionen. Ballonlegemet er ved tvervægge delt i 17 afdelinger, der 
er 8 m. lange undtagen 2, der bare er 4 m. lange; i hver afdeling 
ligger en ballon, hvis form svarer til afdelingens. Ogsaa disse balloner 
ligger, for at beskyttes mod beskadigelse mod metalkonstruktionen, 
indesluttede i særskilte ramienet. Fortil, baade oppe og nede, ligesom 
agterud, baade paa høire og venstre side, er der et ror. Paa siderne 
i høide med luftmodstandscentret er over gondolerne anbragt to 4-vin- 
gede propelskruer; hver skrue er 1.14 m. i diameter. 
Fordelen ved det af Zeppelin for første gang praktisk anvendte 
cellesystem er paatagelig. Rigtignok forøger det vegten betyde- 
lig, men saa giver det til gjengjæld det lange ballonlegeme 
en forøget længde-stabilitet og bidrager derved i høi 
grad til fartens sikkerhed. Forskyvninger af gasen, som ind- 
træder ved længdeaksens bøininger, er indskrænket til ganske smaa rum 
og er derfor ikke istand til at forstyrre det hele system, en fare, som endnu 
ved Renards luftskib i høi grad befrygtedes. 2 m. under det Zeppelinske 
luftskib og i solid forbindelse med dette befinder sig et 92 m. langt gal- 
leri, der ligesom danner kjølen og hvor de to aluminiumsgondoler er 
placerede. Disse gondoler bærer, foruden en samlet besætning af 5 
mand, hver en 16 h.k. Daimler-motor med 9 liter benzin til en farts- 
tid af 10 timer. Den arbeidsydelse, som efter de nyeste beregninger 
skulde kræves for at drive det Zeppelinske luftskib til en hastighed 
af 8.12 m. pr. sek., er 37 h.k. Ifølge de samme beregninger skulde 
der ved Renards luftskib kræves 10.4 h.k. til en hastighed af 6.5 m. 
pr. sek.; men nu opnaaedes faktisk denne hastighed ved 8.23 h.k,, 
og man kan derfor med rette gjøre den slutning, at 37 h.k. er for 
høit regnet og at de forhaandenværende 32 h.k. er tilstrækkeligt, især 
da stævnens heldigere form her er sat ganske ud af betragtning. 
Vegten af begge motorer er 650 kg., og forbruget af benzin pr. 
time er 12 kg. Da luftskibets ballast tages med i form af vand, be- 
høver ikke kjølevand som saadant medregnes til motorvegten, og det 
blir derfor en vegt af 20.7 kg. pr. h.k.-time. Hvilket fremskridt der 
ligger i dette tal, sees bedst af følgende sammenligning: 
Haenleins gasmotor (inkl. kjølevand) veiede .... 112 kg. pr. h.k.-time 
Tissandiers elektromotor..........ssns Er: 200 - — 
Renard-Krebs” elektromotor ........ 
Schwartz" benzinmotor (ekskl, kjølevand) 
