207 
regel den paastand stik, som er fremsat fra anden side, at neger- 
børnene ved fødselen har den samme farve, som et menneske med 
+ negerblod og % europæisk blod. Renblodede børn af indfødte fra 
Warridistriktet ved den engelske slavekyst er f. eks. ved fødselen 
rødlige, som unge rotter, men blir snart mørkere, og efter 3—4 maa 
neders forløb er de sorte. Om kafferne beretter den engelske rei- 
sende Wood: En kaffers nyfødte barn er næsten saa lys som en 
europæers, den sorte farve udvikler sig først lidt efter lidt. 
Over spørgsmaalet, hvad der farver negrene sorte har ameri- 
kanerne Abel og Davis anstillet undersøgelser. Det skal være lyk- 
kedes dem ved en særegen methode, at isolere farvestoffet af negrenes 
hud og haar, og udvinde og frigjøre det i saa store mængder som de 
ønskede. Pigmentkornene skal bestaa af et farveløst grundstof, det 
egentlige farvestof og en betydelig mængde anorganiske stoffe, blandt 
andet af calecium, magnesium, jern, kiselsyre, fosfor- og svovlsyre. 
Og det egentlige farvestof skal indeholde spor af jern. Ved ophed- 
ning til 260 gr. kan det udskilles fra andre stoffe i pigmentkornene 
En neger af normal størrelse har i sin hud kun ca. et gram af det 
egentlige farvestof, mens pigmentkornene, som indeholder dette, 
viser ca., 3.3 gram. Efter dette skulde disse korn hos det levende 
menneske indeholde 65 pet. vand og 5 pet. mineralske stoffe. Det 
farvestof, som findes i negrenes hud og haar, synes at være det samme 
som det, der forekommer i de mørke haar hos mennesker af den hvide 
race. I denne henseende skulde derfor forskjellen mellem negeren 
og den hvide blot være en kvantitativ. 
Af en missionsberetning fra kabylerne (Gud vil det, IV, 1892, 
13) hidsættes følgende citat, der er skrevet i det saakaldte sabirsprog 
en besynderlig blanding af arabiske, kabylske, spanske og franske 
ord: ”Kabylen førte os til sit hus. Hans søn var en vakker liden 
gut og temmelig hvid. Du ser godt at han er blanco. Alle mu- 
sehascho (børn) er blanco, mens alle voksne er negro, macasch 
(ikke) bono." 
En enestaaende og endnu uforklarlig kjendsgjerning er det, at 
ikke alene de til troperne udvandrede portugisere er tilbøielige til at 
tabe sin hvide eller lyse hudfarve, men at ogsaa deres der fødte børn 
stedse blir mørkere end sine forældre, hvad man ikke har iagttaget 
hos mennesker af andre nationer. Man tror ofte ved synet af en 
fuldstændig renblodet portugiser at have for sig en egte mulat, særlig 
gjælder det om dem, som stammer fra Goa (dr. Emi Jung). 
