221 
krober, gjennemsnitlig en bakterie paa ll kubikcentimeter. Hav- 
vandet ved de svenske kyster indeholder derimod 700 bakterier for 
hver kubikcentimeter, vandledningsvandet i Stockholm, skjønt renset, 
30 bakterier pr. kubikcentimeter, Seinevandet endog 600,000 bakterier. 
De af Levin fundne bakterier er endnu ikke bestemte, men synes 
kun at tilhøre to arter. I sneen saavel som i bræisen og i isbjergene 
fandtes kun nogle flere bakterier. I drivisens smeltevand og det brune 
slam i dette kunde Levin ved 12 undersøgelser kun tre gange finde 
bakterier, og det blot en ved hver af dem. 0Ca. 90 vandprøver ophen- 
tedes fra større dyb. En af disse, som indeholdt 51 kubikcentimeter 
vand fra 2700 meters dyb, og som havde en temperatur af minus 1.5 
gr. C., havde 39 kolonier, mens en anden prøve paa 60 kubikcenti- 
meter vand fra 25 meters dyb og med en temperatur af plus 3 gr. C. 
blot havde 15 kolonier. Talrige forsøg med anaérobiske kulturer gav 
et negativt resultat. Disse undersøgelser viser, at i søvand med en 
temperatur af indtil minus 2 gr. C. kan der leve bakterier. Tidligere 
antog man, at vandet mindst maatte være plus 5 gr., for at bakterierne 
skulde kunne udvikle sig. 
Af stor interesse er ligeledes undersøgelserne over tarm- og mave- 
indholdet hos de nordiske dyr, saasom bjørn, sæl, hai, efugl, alke, 
maage, søpindsvin, krebse o. s. v. Kun hos en isbjørn og to sæler 
kunde Levin paavise tilstedeværelsen af en bakterie, som lignede meget 
bakterium coli commune. Af fuglene havde kun de vidtflyvende maa- 
ger bakterier i sine indvolde, mens tarmen hos alle de andre fugle 
viste sig at være steril. Hos næsten alle undersøgte lavere sødyr 
fandtes enkelte bakterier. Pasteur paastod som bekjendt 1 sin tid, 
at bakterierne spillede en vigtig rolle ved fordøielsen. Disse under- 
søgelser viser imidlertid det modsatte, idetmindste for nogle dyrs ved- 
kommende. Nencki, Nuttall og Thierfelder er forøvrigt ogsaa kom- 
men til samme resultat som Levin, at bakterierne ikke spiller den 
rolle for fordøielsen, som Pasteur antog. 
”Naturwissenschaftliche Wochenschrift". 
Merkelig spredning af plantefrø. 
At pattedyr og fugle spreder forskjellige slags plantefrø er en 
vel kjendt sag, men at ogsaa fiske kan optræde som formidlende red- 
skaber ved spredningen, er vistnok mindre kjendt. Et eksempel her- 
paa skal anføres i det følgende. 
