222 
For et par aar siden blev af kand. H. Kiær i nærheden af Kri- 
stiania indfanget en del ørrekjyter (phoxinus aphya) som under- 
søgelsesmateriale til zootomisk laboratorium, hvor de holdtes levende 
i et større akvarium. 
Blandt disse blev man straks opmerksom paa et individ, der havde 
en stor udvekst staaende ret ud fra nakken. 
Ved en nærmere undersøgelse viste udveksten sig at være et 
plantefrø, der sad indkilet i fiskens nakke. Dette blev af professor 
Wille bestemt som frø af bidens tripartita, en kurvblomstret plante, 
der vokser paa fugtige steder, f. eks. langs elve og bække. Frugten 
er fladtrykt, 8S—10 mm. lang og ca. 3 mm. bred. Dens ene ende er 
forsynet med to naaleformige tagger med modhager, hvorved den let 
fæster sig til gjenstande, den kommer i berøring med. Af udseende 
minder den noget om en insektpuppe, hvad fiskene godt kan tage den 
for, naar den falder ned paa vandfladen eller kommer drivende med 
den sterke strøm. Saaledes antager jeg, det har gaaet for sig, da den 
ovennævnte ørrekjyte fik sin nakkeprydelse. Frøet er pludselig faldt 
ned paa overfladen over en stim af disse smaafiske, der, som deres skik 
er, i en kulp i bækken har staaet paa vagt efter insekterne. Hele 
stimen kaster sig frem i kappestrid om den formodede lækkerbidsken. 
Ved en feil beregning kommer en af ørrekjyterne under det synkende 
frø og støder under den sterke bevægelse med stor kraft mod frøets 
spidse tagger, der trænger dybt ind i fiskens nakke. Taggenes mod- 
hager hindrer frøet fra atter at falde ud, og fisken bliver nødt til at 
svømme omkring med dette usædvanlige appendiks. 
Paa denne maade vil frøet under fiskens vandring kunde føres 
ogsaa opad mod strømmen, hvad ellers ikke vilde kunde opnaaes, om 
blot strømmen skulde fungere som spredningsmiddel. 
At fiskene i større udstrækning skulde fungere som frøspredere. 
tror jeg dog ikke, men at ogsaa disse leilighedsvis kan bidrage hertil, 
tror jeg bør tages i betragtning ved planters spredning langs vasdrag, 
særlig hvis man skulde finde, at denne var gaaet mod strømmen. 
Kristiania, lste mai 1900. 
H. Huitfeldt Kaas. 
Vore vigtigste frugters sammensætning og næringsværdi. 
En beretning herom har dr. Ballaud for en tid siden forelagt det 
franske akademi. I den anledning har han undersøgt druer, appel- 
