223 
siner, hassel- og valnødder, granater, ribs, figener, bananer, oliven, 
dadler, aprikoser, mandler, kirsebær, kvæder, jordbær, bringebær 
mispel, ferskener, æbler og blommer. 
Fuldmoden indeholder alle frugter 72—92 procent vand. Hos 
de i handelen forekommende mere eller mindre tørrede frugter, saa- 
som rosiner, pruneller, hassel- og valnødder, figener og mandler, over- 
stiger vandgehalten sjelden 33 procent, hos mandler og nødder kan 
den endog være mindre end 10 procent. 
Hos de kjødede frugter varierer mængden af den kvælstofholdige 
substans, den vegetabilske eggehvide, mellem 0.25 procent hos pæren 
og 1.45 procent hos bananen; derimod er den meget høiere hos mand 
ler og nødder, nemlig 15—20 procent af tørsubstansen. I endnu 
mindre mængder forekommer som regel fedt og de i æther opløselige 
stoffe, ætheriske olier, harpiks og farvestoffe. En undtagelse danner 
dog oliven, mandler og nødder, da fedtgehalten hos dem er ikke mindre 
end 58—68 procent af tørsubstansen. 
I asken af figener, pærer og pruneller kan der paavises spor af 
mangan. Frugterne er forøvrig meget fattig paa anorganiske stoffe. 
Ligeledes indeholder de lidet inert cellulose, af denne findes kun 
nævneværdige mængder hos kvæde og mispel. Den største syre- 
mængde, 1.25 procent, finder vi hos ribs og bringebær. Sukker og 
saakaldte ekstraktivstoffe (stivelse, dextrin, pectin, gummi, organisk 
syre og cellulose, som kan omdannes til sukker) er næst vandet den 
vigtigste bestanddel hos alle kjødede frugter. Det fuldstændig assi- 
milerbare sukker har den største betydning for ernæringen. Frugter 
som bananer, dadler og figener, hvor dette stof findes i størst mængde, 
er derfor i sandhed kulhydratnæringsmidler. Ekstraktivstofferne vir- 
ker ogsaa efter sukkerets art, men i ringere grad, da de er mindre 
fordøielige. 
Paa faa undtagelser nær har altsaa frugterne liden næringsværdi 
og kan derfor ikke blive betragtede som næringsmidler. De spiller 
en meget større rolle som krydderier og lækkerbidskener, idet de mere 
eller mindre pirrer vor smag ved sin aroma, friskhed eller syre. 
”Naturwissenschaftliche Wochenschrift*. 
En statistik over oceandybene, 
som sir John Murray har udarbeidet paa grundlag af det for tiden 
foreliggende materiale af lodninger, viser følgende procentvise tal for 
de forskjellige dyb, naar man sætter havfladens udstrækning til 100: 
