226 
En oversigt over de fleste ældre jernverker og deres anlægstid 
gives her: 
Fossums jernverk, anlagt i det 16de aarhundrede. 
Hakedals, maaske allerede i det 16de aarhundrede. 
Bærums, anlagt i begyndelsen af det 17de aarhundrede. 
Eidsvolds ligeledes. 
Hassels 1649. 
Hollens 1652. 
Lesje 1659. 
Fritsø i midten af det 17de aarhundrede. 
Nes 1665. 
Mostadmarkens 1670. 
Bolviks 1692. 
Eidsfos 1697. 
Dikkemarks 1697. 
Moss 1705. 
Ekelands 1706. 
Odalens 1708. 
Frolands 1762. 
Kongsbergs 1809. 
Øiensjøs 1834. 
Disse bergverker tillagdes ved kongelig forordning en ceircum- 
ference med indtil 4 mils omkreds, og de under et circumference lig- 
gende bondegaarde var forpligtet til at levere kul mod brugelig be- 
taling. 
Der gik en stor cireumferencekjæde, begyndende 1 mil vestenfor 
Kristianssand, uafbrudt langt ind i Smaalenene henimod rigets grænse. 
Den begyndte med Vigelands jernverks circumference efter eireum- 
ferenceakt af 1792, strækkende sig I mil vestenfor Kristianssand. 
Denne circumference afløstes af Frolands verks af 3die juli 1770; der- 
efter kom Nes, Ekelands, Fritsø, Bolvik eller Vold, Fossum, Ulefos 
eller Hollen, Eidsfos, Kongsberg, Hassel, Dikkemarks, Bærum, 
Hakkedalens verkers eireumferencer, indtil kjæden afsluttedes med 
Moss jernverks circumference. 
De vigtigste jernmalmforekomster, hvoraf de gamle vandt sm 
malm, ligger langs kysten; særlig de i Bratsberg og Nedenes amter 
har været af betydning. » 
I midten af dette aarhundrede var jerntilvirkningen den vigtigste 
gren af bergverksdriften. Den havde imidlertid sin begrænsning i 
