227 
brændematerialet. Af mangel paa kul blev Eidsvold, Dikkemark. 
Odalen og Lesje verker nedlagte. Man anvendte trækul, og det var 
uheldigt, at den bedste jernmalm laa langs kysten af Bratsbergs amt 
og Nedenes fogderi; thi skogen havde her stor værdi som udskib- 
ningslast. 
I den østligste del af landet laa langs den svenske grænse Ramsø- 
gruberne i Solør og Spitalens grube i Vinger, der optoges i 1872. I 
Buskeruds amt har Hassel og Eidsfos jernverker drevet gruber paa 
Eker, navnlig Aaserud grube. De andre jernverker omkring Kri- 
stianiafjorden havde sine gruber i Bratsberg og Nedenes amt. Det jern- 
rige strøg i disse amter begynder omkring Skien, hvor blandt andre 
gruber det betydelige Fens grubefelt i Hollen, Bratsberg amt, ligger; 
ertserne er rødjernsten og magnetjern med omtrent 50 pet. jern. 
Bolla grube og flere andre har her tidligere i en aarrække ydet en 
forholdsvis betydelig mængde malm til eksport til England, saaledes 
i 1875 21000 tons. Videre mod vest følger jerngruberne paa Langø 
nær Kragerø, ligeledes i Bratsberg amt; de Bærums verk tilhørende 
gruber fru Anker, grevinde Wedel o. fl. førte magnetjernsten og jern- 
glans, gode malmer med 40—350 pet. jern. Endnu længere mod vest, 
i Nedenes, er mange jerngruber: nær Tvedestrand Solberg grube ved 
Nes jernverk; nærmere kysten gruberne i Neskilen og nord for Aren- 
dal, hvoraf Mørefjær og Aslak gruber naaede en dybde af 200 meter. 
Lige ved Arendal ligger Langslev grube, drevet af Nes jernverk; herfra 
mod sydvest ligger i en længde af 7 til 8 km. en række gruber: Thor- 
bjørnsbo, Fritsø verk tilhørende, Solberg, drevet af Bærums verk, 
videre Klodeberg, drevet af Fritsø verk og af Nes verk, Kjenli (Nes 
verk) o. m. fl.; vestligere ligger Braastad, Fritsø tilhørende. Disse 
grubers malm er som nævnt magnetjernsten med granat, augit o. fl. 
mineralier i tildels ”selvgaaende" blanding, det vil sige smeltbare 
uden tilsætninger, men fattige, indeholdende kun 35—40 pet. jern, 
dog blandt landets bedste, reneste malmer. 
Der var tildels meget malm; saaledes havde malmen i Klodeberg 
grube paa 85 meters dyb en længde af 76 m. og en bredde af henimod 
10 m. paa midten og 2—4 m. i stosserne. Den betydelige grubedrift 
som foregik her omkring 1850, er nu indskrænket til driften af Klode- 
berg grube, som Nes verk driver eller nylig har drevet. 
Apatitførende jernmalm, magnetjernsten og jernglans, med ca 
60 pet. jern og med 3.5 pet. fosfor i gjennemsnit forekommer ved Syfte- 
stad i Nissedal i ret store mængder. 
