231 
er paa overgangen til staal, der dog ikke benyttes med større kulstof- 
gehalt end ea. 1.5 pet. Staalet er smidbart, og det kan, naar de 
høieste kulstofforbindelser af samme und'ages, sveises, desto bedre, 
jo lavere kulstofgehalten er. Med ca. 0.3 pet. kulstof begynder jernet 
at tage hærdsel, og her ligger grænsen mellem staal og smedejern. 
Mellem rujern, staal og smedejern er ikke bestemte grænser, de gaar 
over i hinanden. Rigtignok er der stor forskjel paa det almindelig 
benyttede rujern og paa staal, men af staal og smedejern bruges alle 
kulstofgehalter lige fra 1.5 pet. og ned til det mygeste jern med ca. 
0.02 pet. kul. 
Af rujern kan efter dette staal og smedejern fremstilles, naar man 
berøver det første kulstoi. 
De processer, hvorved dette sker, kaldes ferskeprocesser, hvilke 
samtlige gaar ud paa ved oxydering at fjerne rujernets kulstof og en 
del af dets skadelige bestanddele paa en saadan maade, at saa lidet 
jern som muligt oxyderes. 
Til smelteferskningen hører: Bessemerferskning, hvorved man 
faar bessemerstaal eller bessemerjern, hvilket afhænger af, hvor langt 
oxydationen drives. En luftmasse under sterkt tryk presses ind i det 
i bessemerovnen værende fiydende rujern. 
Pudling eller puddelferskning foregaar i flammeovne eller i rote- 
rende puddelovne, rujernet nedsmeltes med slagger; flammen frem- 
bringes paa en særskilt rist og ledes over rujernet. Ved hærdfersk- 
ning faaes smedejern eller hærdstaal; i aaben hærd, ferskhærden, 
smeltes rujernet sammen med slag og kul, som forbrænder ved hjælp 
af indledet vind. 
Ved adducering ophedes rujernet i jernmalmspulver længere tid, 
og malmens surstof oxyderer rujernets kulstof, kuloxyd gaar bort, og 
der dannes smidbart jern. 
Cementstaal er fremstillet af smedejern, som indeholder mindre 
kulstof end staalet; smedejernsstænger lægges i trækulspulver og op- 
hedes sterkt under en længere tid. Jernet optager kulstof, og man 
faar cementstaal, ogsaa kaldet brændestaal. 
Dette staal er ujevnt og haardere paa yderfladen end indeni, og 
maa derfor udsmides. Det ujevne cementstaal smeltes i mindre styk- 
ker i digler og kaldes da støbestaal. 
Martinjern fremstilles ved smeltning af rujern og smedejern. 
Man kan faa martin-jern eller martin-staal af forskjellige haardheds- 
grader. 
