232 
Uchatistaal er støbestaal, som fremstilles ved smeltning i digler 
af granuleret rujern, finknust jernmalm og kulpulver. 
Kobberverker. 
Det er et stort antal gruber, som i Norge har været drevet paa 
kobber. 
Den vigtigste erts hos os er kobberkis, hvoraf omtrent en tredie- 
del er kobber, resten er svovl og jern. 
Denne malm forekommer hos os paa mange maader, saaledes sam- 
men med magnetkis i leier, som ved Muggrube paa Røros, eller paa 
gange, ofte med kvarts, og undertiden sammen med endnu ædlere 
kobberertser som broget kobbererts og kobberglans. Særdeles hyppig 
forekommer kobberkisen i leieformede og stokformede masser intimt 
blandet med svovlkis, men denne sidste erts i størst mængde, saa at 
malmen kun holder 2, 3 eller 4 procent kobber; dette er tilfælde ved 
Kongens grube paa Røros og ved Vigsnes grube paa Karmøen. Den 
samme grube blir saaledes baade kobbergrube og svovlkisgrube, af 
hvis malm baade kobber og svovl vindes. 
Den brogede kobbererts holder omkring 60 pet. kobber i regelen 
og kobberglansen hele 80 pet. kobber, men disse ædle kobberertser 
synes aldrig hos os at forekomme i større mængder. 
Gedigent kobber optræder ogsaa 1 naturen, hos os paa flere steder 
1 ringe mængder. 
Der er som nævnt et stort antal ældre kobberverker i Norge. 
Nordligst i Finmarken og Tromsø amt ligger Altens eller Kaafjordens 
kobberverk; det blev sat i drift i 1825; fra 1833 blev det drevet af 
et engelsk interessentskab. De vigtigste gruber er Gamle grube i 
Kaafjords grubefelt, hvor ertsen optræder i gange med kalkspat og 
kvarts, Kvænangens grube, der dreves indtil 1858 af et særskilt in- 
teressentskab, og Raipas gruber. Ertserne holder gjennemsnitlig 4.5 
pet. Verket blev drevet i aarene 1825—1878, navnlig i perioden fra 
1830 til 1860 med betydeligt belæg. 
Altens kobberverk blev paany optaget i 1897 med en arbeids- 
styrke af 80—90 mand, og der er bygget et mindre vaskeri. Produk- 
tionen har været 400 tons kobbermalm med 10 pet. kobber og er 
senere øget. 
I Nordlands amt ligger det senere omtalte Sulitjelma kobber- og 
svovlkisverk, hvilket er sat i drift i de senere aar. 
