254 
temmelig rene, saa at den udbragte malm i gjennemsnit holder 18—2r. 
pet. kobber. Foruden kobberertserne indeholder gangene af og til 
tillige gedigent sølv. Ekers kobberverk i Buskeruds amt har drevet 
paa kobber i Bergsgruberne. Verket nedlagdes 1862, men en drift 
forsøgtes senere. De vigtigste af disse kobberverker skal senere 
omtales. 
De verker, som i ældre tid smeltede eller paa anden maade ud- 
vandt kobber, var foruden Røros: Kvikne (1631—ca. 1790); Løkkens 
(Meldalens) kobberverk (optaget 1652); Selbu (senere Meraker) kob- 
berverk (1713—1726 og 1737—ca. 1890); Foldalens kobberverk (1748 
—1876), og mindre hytter var der ogsaa ved flere af de før nævnte 
kobbergruber i ældre tid. 
Hyttedriften paa kobber er i de senere aar undergaaet en betyde- 
lig forandring. Før blev den røstede malm smeltet i skaktovne med 
trækul og det udkomne produkt, ”stenen", atter røstet og smeltet til 
sortkobber, som saa garedes i en liden herd. Dette var den alminde- 
lige methode ved de ældre verker. 
Hyttedriften paa kobber foregik i Alten efter den i England 
brugelige methode i flammeovne og med stenkul. Senere begyndte 
nogle hytter at anvende mineralsk brændsel og undertiden torv ved 
garingen. Derhos har der været gjort flere forsøg paa at tilgodegjøre 
de kobberfattige kiser paa vaad vei; saaledes har Tydals verk udfældt 
kobberet ved jern, Foldals verk anvendte i en aarrække den af berg- 
mester Sinding indførte methode. Foldal arbeidede dels med kis, 
der var udskeidet af berghaldene, som holdt 0.5 pet., og dels med kis 
fra gruben, hvilken sidste holder omtrent 1.5 pet. kobber. Malmen 
røstedes, hvorefter vandtes ved skeidning en ”kjerne" (kobber- 
rigere del) og ”skrov" (den kobberfattige del). Den sidste udludedes 
og saa fældtes det opløste kobber med svovlvandstofgas som kobber- 
gods med 10—15 pet. kobber, der røstedes og smeltedes med kjerne 
og kis til sortkobber. En lignende methode var nogen tid anvendt 
ved den Røros verk tilhørende Ormhaugens hytte. Ved enkelte hyt- 
ter er kun den røstede malm smeltet og skjærstenen udskibet; dette 
skede i større maalestok ved Vigsnes. 
I de senere aar har hyttedriften paa kobber helt forandret ka- 
rakter med indførelsen af ovne af ny konstruktion og ved anvendelsen 
af bessermering af kobber, saaledes som under Røros verk omtalt. 
Røros kobberverk har i tidernes løb af alle norske bergverker 
givet det største udbytte. 
