239 
Ledningerne er blank kobbertraad paa dobbelte klokkeisolatorer. 
Ved gruberne transformeres strømmen ned fra 5000 volt til 150 
volt saa til de forskjellige motorer, buelamper o. s8. v. 
For drift af alle motorer og apparater overføres 
ca. 157 kilowatt til Kongens grube 
SÅ Gf—= - Storvarts grube 
- 67 — - Muggruben. 
Den elektriske energi bruges paa de forskjellige gruber til drift 
af fordring, transport og opberedning, videre til elektrisk belysning 
og er tænkt benyttet til drift af boremaskiner. 
Medens produktionen ved Røros verk, før jernbanen fra Røros 
til Trondhjem var færdig, var begrænset til et vist maximum, da de 
omkringliggende skoge ikke kunde levere mere end en vis begrænset 
mængde kul, er denne nu i de senere aar øget betydelig. 
Aarsproduktionen før gik sjelden over 300 tons kobber, men har 
nu i de senere aar været ca. 600 tons kobber og mellem 20—30000 tons 
eksport-svovlkis. 
I det hele er det antaget, at værdien af det ved Røros kobberverk 
fra dets opdagelse i 1644 producerede kobber beløber sig til 71500 ton 
garkobber til en værdi af 130 millioner kroner, og bare den tiende, 
som staten har faaet af verket, skal udgjøre 16 mill. kr. 
Den forøgede produktion har gjort, at man atter har vendt sin 
opmerksomhed paa optagelsen af ældre nedlagte gruber. Af disse 
har man i de sidste 10—15 aar drevet forsøgsarbeider med den før- 
nævnte Christianus Sixtus grube, ved Klinkenberg grube ved Aur- 
sunden, ved Menna grube i Aalen, ved Ler skjærp og Kvaals grube 
i Melhus, ved Skjelaa skjærp i Holtaalen; disse forsøgsarbeider synes 
ikke at have ledet til noget gunstigt resultat, og er derfor nu allerede 
samtlige indstillede. Mere lovende var derimod en prøvedrift ved 
en overmaade mægtig kisgrube, Fløttum grube i Singsaas, og en ved 
Aakervold i Vuku i Værdalen. Imidlertid er heller ikke en større 
drift i disse gruber paabegyndt, og fortiden drives kun i verkets tre 
hovedgruber: Kongens grube, Storvarts og Muggruben. 
Selbu kobberverks ældste malmforekomst (Høiaasvaren i Floren) 
blev fundet i 1708 og muthet i 1713; der anlagdes en hytte, 4 mil 
øst for Selbu kirke, men verket blev, med stort tab, efter faa aars for- 
løb nedlagt i 1726. Senere blev det paany optaget 1734 og drevet med 
gruber i Selbu og Tydalen i en række af aar, dog fremdeles med tab. 
