240 
Den væsentligste del af Selbu verks drift gik senere over til 
Meraker, idet der i 1770 byggedes en smeltehytte ved Gilsaa, efter at 
der paa et par steder i Meraker var fundet kobbermalm. 
Af gruberne her var Lillefjelds grube den betydeligste. Hytten 
flyttedes senere til Nustad, i 1828. Fald i kobberpriserne var aarsag 
til, at verket nedlagdes omkring 1890. 
I Meldalen har der gjennem et langt tidsrum været bergverks- 
drift, og fremdeles drives svagt Dragset verk. 
Dette verk er opkaldt efter hovedgruben, der ligger 1 syd for 
Ringvatn, 6 km. i nordvest for Dragset gaard i en en høide af ca. 330 
major h: 
Det nuværende verk blev anlagt af et skotsk selskab, efterat 
Dragset grube var bleven opdaget i 1867. Siden den tid har verket 
med en kort afbrydelse været i drift. 
Dragset verk byggede en smeltehytte i 70-aarene, men da smelte- 
malmen var for fattig, og da der desuden faldt for lidet af den, ind- 
stilledes hyttedriften efter et par aars forløb. Det ved verket ud- 
vundne produkt bliver nu kjørt paa vinterføret til Ørkedalsøren, hvor 
verket har sine lastetomter. 
I de senere aar er ved Dragset grube væsentlig produceret svovl- 
kis med 2.5—3 pet. kobber og 45—47 poct. svovl, og videre har man 
vasket den saakaldte skifermalm til et produkt paa 10 pet. kobber i 
et vaskeri, som i de senere aar er opført paa stedet. 
Det nedlagte Løkkens kobberverk, ogsaa kaldet Meldals kobber- 
verk, havde hytte paa Svorkmo, Gammelpladsen, i Orkedalen (og ved 
Grutsæter, Nypladsen). Til verket hørte Løkkens grube, Høidals 
grube og Høiaas grube, af hvilke den første har været hovedgruben i 
gammel tid. Løkkens kobberverk blev optaget i 1657 og fik 13de mai 
S. a. sine første privilegier. Hovedgruben Løkkens grube blev op- 
daget 1652. 
I de første driftsaar gav det godt udbytte. Bergmester I. M. Tax 
siger i 1665, at de to gruber, som var i drift, udbragte maanedlig 
8—900 tdr. malm, som smeltedes i 8 ovne.  Fifter eksporten fra Trond- 
hjem har verket produceret i aaret 1666 550, i 1668 704, i 1671 557. 
i 1674 640 og i 1676 935 skippund kobber, hvad der er mere, end 
Røros verk producerede i disse aar. I de første 27 aar (1657—1685) 
var nettoudbyttet 250000 rdlr. Det begyndte tidlig at gaa tilbage 
