242 
ed 
række af aar og var da landets største bergverksanlæg. Verkets 
hovedgrube opdagedes i 1865 og ligger et par hundrede meter fra 
Visnes havn; de største dampskibe kunde uden vanskelighed lægge 
lige til kaien; malmen var kobberholdig svovlkis i en stokformet 
masse, hvis mægtighed undertiden har været opimod 20 m., og som 
har en længde af indtil 80 m. Gjennemsnitlig antoges kisen at holde 
3—4 pet. kobber og 40 pet. svovl; der var ogsaa partier med større 
kobbergehalt. Kobberertsen ledsages af zinkblende. Den aarlige 
malmproduktion, der i 1866—70 gjennemsnitlig var 15700 ton, var 
siden i tiltagende og udgjorde 1871—75 26450 ton, 1876—80 28 950 
ton og 1881—85 42 800 ton. 
Paa grund af den betydelige produktion rykkede gruben meget 
hurtig mod dybet. Den største del af malmen forsendtes til sel- 
skabets smeltehytte i Belgien;; en del erts blev ved Visnes underkastet 
en første smeltning, hvorved der fremstilledes en skjærsten med ea. 
25 pet. kobber eller en koneentrationssten med omtrent 42 pet. 
kobber; zinkhvidt og svovlblomst vandtes som biprodukt. I 1883 
forsmeltedes ved verket omtrent 10000 ton malm med et mand- 
skab af ca. 50 arbeidere, men 1 1885 kun 5400 ton med et ar- 
beidsbelæg af omtrent 20 mand, og senere blev hyttedriften mned- 
lagt. Foruden smeltehytten, der havde flere ovne, kammere til 
udvinding af svovl o. s. v., var der ved verket vaskehuse, hvor malmen 
adskiltes fra graaberget, endvidere maskinverksted, arbeiderboliger 
m. v. Store og kraftige dampmaskiner stod ved grubernes dagaab- 
ninger til heisning af erts og til pumpning af vand. Det hele ved 
verket sysselsatte mandskab blev i 1884 opgivet til 17 betjente og 581 
arbeidere, hvoraf 194 i gruben, 73 ved skeidningen, 85 ved vaskningen, 
47 i reparationsverkstederne, 122 ved transport, losning og lastning 
samt 60 ved hytten. Iberegnet hustruer, børn og tyende havde den- 
gang omtrent 1850 personer sit udkomme ved verket. I 1885 var ar- 
beidsbelægget noget mindre, nemlig kun 490 mand. Gruberne blev 
straks efter opdagelsen kjøbte af et belgisk interessentskab, som imid- 
* lertid i 1887 overdrog dem til et nyt, ligeledes væsentlig belgisk firma, 
der raadede over en opgiven aktiekapital paa 16 mill. franes, fordelt 
paa 32000 aktier.. Kjøbesummen for de her i landet værende anlæg 
var henimod 4 mill. kr. 
Visnes grube gik, da den ikke havde noget stort felt, hurtig paa 
dybet. Allerede i 1891 var man naaet ned til et dyb af 732 meter, da 
