254 ; 
flere blade der er i forhold til vandet. Dette bragte ham paa den 
tanke, at plantedelene kanske frigav indicanen, naar de var døde 
efter at have opbrugt vandets surstof. Denne formodning fandt snart 
sin bekræftelse; man hældte vand over endel blade, men lod dem ved 
en kontinuerlig luftstrøm stadig faa rigelig surstof, og der udskiltes 
ikke spor af indican. | 
Indicanens forvandling til indigo har man hidtil anseet for virk- 
ningen af bakterier. Alvarez havde iagttaget, at steriliseret indican 
holdt sig uforandret i maanedsvis, mens der under luftens indvirk- 
ning snart dannede sig et blaat indigodække paa produktets overilade. 
Som specifik bakterie for indigogjæringen ansaa man en ”kapselba- 
eille*, men foruden denne er der efter Molisch en række andre mikro- 
organismer med evne til at forvandle indican til indigoblaat. Blandt 
disse er ogsaa bacillus prodigiosus, den bekjendte bacille, der er aar- 
sag i fænomenet med den blødende hostie, samt nogle mugsoppe. Men 
til trods for dette har det vist sig, at mikroberne slet ingen rolle spil- 
ler ved den fabrikmæssige tilvirkning af indigo. 
Den bakteriologiske undersøgelse af den paa ovenstaaende maade 
vundne indicanholdige ekstrakt har nemlig vist, at dette fluidum i 
høieste grad er fattigt paa bakterier, en omstændighed, som dog ikke 
er saa underlig, naar man hører, at basinerne grundig renses med 
karbolsyre straks efter brugen. Heller ikke kan der, hvor saa store 
masser fremstilles paa en gang, egentlig være tale om nogen ”indigo- 
gjæring". Det er derimod luftens surstof, der har den største betyd- 
ning for tilberedningen af vort farvestof. Den indicanholdige ekstrakt 
blir nemlig tilsat med kalkvand og hældt over i et andet basin, hvor 
den ved stadig omrøren udsættes for luftens paavirkning. Herved 
fremkommer indigoen, der afsætter sig paa bunden som saakaldet 
”raaklister*. Efter en grundig kemisk renselse presses den derpaa 
i form af smaa teglsten. 
Indigoens afspaltning af indicanen frembringes aabenbart af et 
i plantecellerne værende ferment eller enzym. Da der ikke kan være 
tale om bakterieindvirkning, maa man søge aarsagen til denne dan- 
nelse hos indigoplanternes syrer eller alkalier. Men dersom disse 
virkelig var de virksomme substanser, maatte de ogsaa kunne frem- 
bringe blaat farvestof i en steriliseret ekstrakt af indigofera-blade. 
Dette er imidlertid ikke tilfælde, hvad der fremgaar af Alvarez's oven- 
for nævnte iagttagelser, og vi maa derfor søge det indigodannende 
stof i visse fermenter. Herfor taler ogsaa den kjendsgjerning, at af- 
