264 
kom til verket i 1686 og begyndte straks at bygge nye maskiner, vand- 
kunster, damme og vandledninger. Ham skyldes de storartede dam- 
bygninger paa Jonsknuden og andre steder til opsamling af drifts- 
vand. 
Begyndelsen af det 18de aarhundrede var en god tid for sølv- 
verket. Der var 21 gruber i drift og 3 pukverker. 
I aaret 1721 paabegyndtes Underbergstollen. 
Underbergstollen, der udmunder nordenfor Kongsberg by i en 
afstand af en sjettedels mil fra hytten, er den dybeste stoll paa Kongs- 
berg. Den gaar i vestlig retning ind til Blygangen grube, og deler 
sig i en fløi mod nord og en fløi mod syd, hvilke fløie løser de største 
af Underbergets gruber. 
I 1737 var der 1600 arbeidere ved sølvverket. 
I 1751 var der af bergarbeidere ... ... ... ... 1960 
Ved «pukverkerne «ASS 
Tilsammen 2260 
I 1751 var der 43 gruber og skjærp, 2 stoller og 7 pukverker i 
drift, og arbeidernes antal ved gruberne og pukverkerne var 92260, 
uden hyttearbeidere og betjente. 
I 1754 var der af bergarbeidere ... ... +.. +.. 2100 
Ved pukyerkerne; ... 4.4 dse pige be 
Tilsammen 2400 
Arbeidernes Antal steg fra 1756, da der var 2500, indtil 4000 i 
1771 og nogle følgende aar. 
I 1778 var der 3100 mand, og det blev dette aar besluttet, at 
antallet skulde indskrænkes til 2500 mand. 
I 1770 var henimod 80 gruber og skjærp i drift. 
Christians stoll, der gaar ind til gruberne paa Overberget, paa- 
begyndtes efter oberberghauptmand Hjorts forslag i 1782. 
Kongsberg by var paa denne tid den folkerigeste by i det syd- 
lige Norge; den havde nemlig den gang i 1769 8068 indbyggere, 
medens Kristiania havde 7496, Trondhjem 7478 og Bergen 13735 
indbyggere. 
Imidlertid var driften i hin tid spredt over et stort antal steder, 
og gruberne blev dybere og kostbarere at drive, saa at staten i aarene 
1769 til 1804 maatte ialt yde et tilskud af 4 millioner rigsdaler, og 
man besluttede da at indstille driften i 1804. 
