280 
For at kunne iagttage humlernes daglige liv og færden tog pro- 
fessor Hoffer hele humlereder hjem med sig og anbragte dem i egne 
dertil indrettede kasser, der blev anbragte i et aabent vindu og for- 
synet med et flyvehul, hvorigjennem humlerne fløi ud og ind ligesom 
bierne i en bikube. Disse kasser var ogsaa forsynede med glaspiader, 
gjennem hvilke der var anledning til at iagttage humlerne under 
deres hjemlige sysler. Saadanne kunstige reder er forresten ganske 
almindelig anvendte ved studiet af de selskabelig levende insekters 
biologiske forholde, da det ellers vilde være meget vanskeligt, for ikke 
at sige umuligt, at iagttage disse dyrs liv og færden i deres oftest 
mere eller mindre vel bortgjemte boliger; og mange af de mest inter- 
essante forholde ved f. eks. myrernes liv*) har det alene paa denne 
maade været muligt at skaffe os oplysning om. 
Professor Hoffer fortæller, at da han tidlig en morgen — kl. var 
34 — mønstrede sine 10 humlekasser, blev han pludselig opmerksom 
paa en eiendommelig summen, der lød fra en kasse, hvori han den 
foregaaende aften netop havde installeret et friskt fanget rede af bom- 
bus ruderatus. Da han forsigtig nærmede sig den paagjældende 
kasse, hørte han ganske tydelig, at lyden skrev sig fra en enkelt humle, 
der med stor kraft vedholdende svingede sine vingepar. Ved var- 
somt at skyve tilside en liden sværtet træplade, som var bleven lagt 
over glaspladen, for at de nyfangede humler ikke skulde blive altfor 
meget forstyrrede ved de nye forholde,**) hvori de nu befandt sig, fik 
han straks øie paa en liden hun, der øiensynlig var krøbet op igjen- 
nem et af hullerne paa det reden omgivende vokslag og nu befandt 
sig staaende over dette med strakte ben. Hovedet var vendt nedad 
mod reden, og vingerne var i sterk, men temmelig regelmæssig be- 
vægelse. Denne vingevibration var dog efter professorens mening 
neppe alene aarsag til den omtalte summen; meget mere syntes det 
ham, som om lyden blev i høi grad forsterket ved udpresning af lutt 
gjennem aandehullerne * 
*) Om indretningen af kunstige myrereder faar vi god besked hos J. Lubbock: 
” Ants, Bees and Wasps* London 1885. 
dækket og paa lignende steder, hvor der som oftest hersker fuldstændigt mørke. 
i) Hos insekterne bestaar aandedrætsredskaberne af et mere eller mindre 
vidtløftig forgrenet rørsystem, hvis aabninger for det meste ligger paa siderne 
eller paa over- eller under-siden af kroppen, som oftest i nærheden af eller i 
selve den blødere hud i leddene mellem kropsringene. 
