293 
enkelte bestanddele: vandstof og surstof. Det samme er tilfældet 
med en hel del andre legemer; enkelte spaltes ved en lavere, andre 
ved en høiere temperatur end vand. De fleste organiske stoffe taaler 
kun at udsættes for en forholdsvis lav temperatur, hvis dens kemiske 
sammensætning ikke skal undergaa forandringer. Eggehvide stivner 
saaledes allerede ved 60 gr. C., hvilket forresten vel ikke kan betegnes 
som nogen egentlig dissociation, men dog som en ved varme frembragt 
kemisk ændring. Og det er ikke sammensatte stoffe alene, som under 
varmens indflydelse forandrer natur. Det samme er ogsaa tilfældet 
med en række af grundstoffe, saaledes f. eks. med svovl, fosfor, sur- 
stof og andre grundstoffe, der forekommer i saakaldte allotropiske 
modifikationer. Hvis vi raadede over tilstrækkelig høie tempera- 
turer, tør vi antage, at alle sammensatte stoffe ved varmen alene vilde 
kunne spaltes i sine enkelte bestanddele. Og heraf følger med nød- 
vendighed en meget vigtig slutning: ingen af.de stoffe, der spaltes 
ved en bestemt temperatur, kan have eksisteret, da jorden endnu ikke 
var afkjølet til denne bestemte temperatur. 
Vi staar her ved den lidet paaagtede, men overordentlige ind- 
gribende faktor i jordens historie, der kan gives navnet den kemiske 
udvikling. Skal vi faa en nogenlunde klar forestilling om jordens 
første tilværelse, er det absolut nødvendigt en smule nærmere at siu- 
dere denne kemiske udvikling i dens hovedtræk. 
Af grunde, som vi her ikke nærmere skal gaa ind paa, antager 
flertallet af kemikere i nutiden, at vore saakaldte grundstoffe ikke er 
saa usammensatte, som vi i almindelighed uden videre gaar ud fra. 
Som elementer eller grundstoffe betegner vi de legemer, som ved de 
midler, der for øieblikket staar til vor raadighed, ikke kan spaltes i 
forskjellige bestanddele. -Saaledes er jern et grundstof, fordi det, 
hvordan man end behandler det, er og blir jern. Men en skjelnen 
mellem grundstoffe og sammensatte stoffe efter et saadant princip er 
naturligvis høist vilkaarlig, netop fordi de midler, der staar til raa- 
dighed, naar vi vil spalte et legeme, er i høieste grad begrænsede. 
Kunde vi skaffe os temperaturer, elektriske strømme, kemiske agresser 
o. s. v. af hvilkensomhelst effekt, er det neppe tvilsomt, at grundstof- 
fene ogsaa vilde vise sig a? være sammensatte legemer. Der er i virke- 
ligheden intet iveien for at tænke sig alle stoffe ved forskjellig 
atomanordning fremgaaet af et eneste oprindeligt stof; og dette er 
da ogsaa den almindelige antagelse. Tyskerne kalder dette oprinde- 
