300 
større eller mindre end de røde. Det er de røde blodlegemer, som 
giver blodet dets farve, blodvædsken er en klar, gulagtig vædske. 
Blodet bringer ikke alene næring rundt til alle kroppens dele, me 
det har ogsaa den opgave at skaffe tilside alle unyttige — ja selv 
skadelige stoffe, som dannes ved livsprocessen. Det bringer altsaa 
frisk forsyning til og tager i bytte herfor med tilbage det ubrugelige; 
herunder følger det hele tiden det net af lukkede rør, hvori det er 
indesluttet. Det menneskelige hjerte kan man tænke sig sammensat 
af to hjerter, et høire og et venstre. Hver hjertehalvdel har et for- 
kammer og et kammer. Det store blodrør, som gaar ud fra venstre 
kammer, heder aorta. Det forgrener sig som arterier (pulsaarer) til 
hele legemet og sender tilslut ud de aller fineste grene, der er saa 
trange, at et blodlegeme netop saavidt kan slippe igjennem. Dette 
er de saakaldte capillærkar eller haarrør. De har saa tynde vægge, 
at den omtalte afgiven og 'optagen af stoffe kan foregaa gjennem dem 
ud i omgivelserne. Stikker man med en naal i huden, saa aabner 
man flere slige haarrør, og blodet kommer ud i en draabe. Haar- 
rørene danner nu igjen de mindste tilløb til de rør, som fører blodet 
tilbage til hjertet, de samler sig til altid større rør (vener, blodaarer), 
som tilslut munder ind i høire hjertes forkammer. Herfra flyder 
blodet ind i høire kammer og drives derfra ind i lungerne. Fra lun- 
gerne strømmer det ind i venstre forkammer, derpaa ind 1 venstre 
kammer for at begynde et nyt kredsløb i hele legemet. De nærings- 
stoffe, som blodet skal tilføre alle legemets dele, faar det fra tarmene, 
hvor de fordøiede aæriagsmidler ligger, og fra lungerne, som er fyldte 
med luft (svrsiof). I denne transport af næringsstof deltager baade 
blodvædsken og blodlegemerne. De sidste overtager at fragte sur- 
etofiet, dette for livet vigtigste stof. Et rødt blodlegeme bestaar ,af 
et netverk af eggehvidestof, hvori der ligesom i maskerne i en svamp 
er fyldt et andet eggehvidestof, som er forbundet med et røut farve- 
stof og jern, nemlig hæmoglobin. Dette har den vigtige egenskab let 
at kunne indgaa i en løs forbindelse med surstof. Livlig rødt farvet 
tiltræder blodet fra lungen sin vandring gjennem venstre hjerte og 
pulsaarerne til legemet. I haarrørene afgiver det sit surstof fil væ- 
vene og vender atter mørkfarvet gjennem blodaarerne og høire hjerte 
tilbage til lungen for ved surstofoptagelse der at faa igjen sin lyse 
farve. De røde blodlegemer er altsaa bærere af det for vort livs be- 
re g ATR 
staaen vigtigste stof, surstoffet, og derfor af overordentlig betydning 
eg 
Yr) 
