304 
orme tilhører en anden orden end de foregaaende. Det er traadorme, 
nematoder, ligesom de bekjendte spolorme. Bedst udforsket med hen- 
syn til levesæt er filaria sauguinis hominis Lewis (se fig. 2). De traad- 
formige, 75—100 mm. lange, omtrent 0.1—0.185 mm. tykke, kjøns- 
modne dyr lever ikke i blodet, men i lymfekarrene, snart i større stam- 
mer af disse, snart i trangere forgreninger, som de da udvider, og selv 
i lymfeitlerne. I disse sidste fødes ungerne. Paa grund af sammen- 
hængen mellem lymfe- og blodaaresystemet kommer yngelen snart I 
det til høire hjerte strømmende venøse (mørktfarvede) blod, derfra 
io" 9] 
18 eo 
Filaria sanguinis hominis. (Mellem ormens blodlegemer.) 
til lungen, fra denne til venstre hjerte, og tilsidst spredes den saa med 
det arterielle (lyserøde) blod rundt i hele legemet. Disse embryoner 
er yderst smaa, omtrent 0.3 mm. lang og saa brede som et rødt blod- 
legeme eller lidt større. De kommer derfor let ind i kapillærerne, 
og hvor man stikker et menneske, som lider af ”filiarose", og under- 
søger den bloddraabe, som kommer frem, vil man altid finde de smaa 
ormunger indhylleds i en ganske tynd, altfor lang og vid sæk ligesom 
i et futteral. Men samtidig gjør man den overraskende opdugelse, 
at fundet er meget forskjelligt, alt eftersom man tager en blouprøve 
om aftenen, før den syge sv sovnet, mens han sover eller om morgenen, 
efter han er vaagnet. Om dagen finder man i samme blodmængde 
